\input a4_12_cz.ltx

\addtolength{\footskip}{\baselineskip}
\addtolength{\textheight}{-\footskip}
\pagestyle{plain}

\input mypdf.lt
\input myhtml.lt
\begin{document}

\title {O~dokonal�m d�vkov�n� sv�tla \\
        pro Manu�l ve�ejn�ho osv�tlen� pro m�sta a~obce \\
	p�ipravovan� SEVEN v~r�mci programu Energy Efficient Lighting}
\authjenhv
\date {16. �ervna 2001}
\maketitle

\section{do �vodu}

Za �sporn� osv�tlen� se �asto pova�uje jednodu�e takov�, kdy dost�v�me co
nejv�c sv�tla p�i co nejmen�� pot�eb� elekt�iny. Doopravdy ale nejde o~to,
m�t co nejlevn�j�� spoustu sv�tla. Jde p�ece o~��el, kv�li kter�mu sv�t�me.
Neplat�, �e ��m v�c sv�tla t�m l�p. C�lem je, abychom dob�e vid�li sv�
no�n� okol�. To znamen� nap��klad, �e nejv�ce osv�tlen� m�sta nesm�j� b�t
v�ce ne� desetkr�t sv�tlej�� ne� jin�, na kter� tak� hled�me nebo kam
m���me, jinak tam nevid�me skoro nic a~mus�me �ekat, a� se rozkouk�me. Na
osv�tlenou cestu p�ed sebou nevid�me nikdy dob�e, pokud jsou sv�tidla,
kter� vid�me nad n�, mnohem sv�tlej�� ne� cesta sama. 

Aby sv�tidla byla m�n� n�padn� ne� osv�tlen� sc�na pod nimi, mus� b�t
sv�tlo v�born� sm�rovan�. Nesm� j�t do sm�r�, kde n�koho ru��. Je tak�
jist� rozumn�, aby ne�lo tam, kde nen� v�bec pot�eba, tj. p�edev��m �ikmo
nahoru do vzduchu nebo na plochy, jejich� osv�tlov�n� nikdo nepo�aduje
(nebo za n� neplat�). Z~dosud b�n�ch sv�tidel, kter� v�ude potk�v�me, jde
t�etina a� dv� t�etiny sv�tla do nepot�ebn�ch �i p��mo �kodliv�ch sm�r�. 

Ten prvn� a~nejlevn�j�� krok k~tomu, jak nepl�tvat elekt�inou a~pen�zi, je
tedy jednoduch�: sv�tit v�hradn� tam, kam je to pot�eba a~pr�v� tak siln�,
jak je to kdy pot�eba. (Pro zamy�len�: m��e sv�tidlo s~bachrat�m krytem
vespod splnit takov� �kol?)

\section{do Doporu�en�, nejl�p na za��tek}
 
�esk� p�edpisy, vztahuj�c� se na venkovn� osv�tlov�n�, jsou zat�m dosti
benevolentn�. Na hospod�rn� zach�zen� se sv�tlem se ohl��ej� jen velmi
m�lo, na necht�n� �kodliv� d�sledky osv�tlov�n� pak u� v�bec ne. 

\subsection{V�echna sv�tidla maj� b�t pln� clon�n�}

Ve valn� v�t�in� p��pad� je ne��douc�, aby sv�tlo ze sv�tidel �lo jinam ne�
dol�. Tento jednoduch� po�adavek je jednoduch� i~splnit: odpov�daj�c�
sv�tidla musej� dole kon�it vodorovn�m sklem (nebo nem�t dole ��dn� kryt,
to ale neb�v� v�hodn�). V~technick�m �argonu se takov� se ozna�uj�
souslov�m Full Cut Off (\emph{FCO}, tedy s~ostr�m ohrani�en�m sv�teln�ho
svazku, rozum� se horizont�ln� rovinou), srozumiteln�j�� je ozna�en�
\emph{pln� clon�n�} (fully shielded). V�ichni dob�� v�robci takov� sv�tidla
u� nab�zej�. V�echna nov� instalovan� by m�la b�t i~v~�esk� republice pr�v�
takov�, i~kdy� to z�kon zat�m nevy�aduje (na rozd�l od rostouc� �ady st�t�
v~USA, kde jin� sv�tidla u� jsou nep��pustn�, stejn� po�adavek maj� nap�.
rakousk� spolkov� dr�hy). 

N�kter� typy sv�tidel, kter� spo��vaj� na vrcholu sloupu a~maj� zejm�na
ozdobnou funkci uplat�uj�c� se hlavn� nebo v�hradn� ve dne, dole jen
vodorovn�m sklem kon�it nemohou. I~u~nich se ale lze k~po�adavku, aby
nesv�tila vodorovn� a~nahoru, velmi p�ibl��it. Nap��klad u~�ty�bok�ch
,,luceren`` sta��, aby v�bojka �i z��ivka byla ve vrchl�ku lampy, v~dutin�
opat�en� zrcadly a~zakon�en� op�t vodorovn�m sklem. P�es boky lucerny pak
bude sv�tit jen �ikmo dol�, a� na malinkou ��st sv�tla, kter� se rozpt�l� na
bo�n�ch sklech �i na dr��c�ch vrchl�ku. 

\subsection{Kdy sv�tlo �kod�}

�patn� sm�rov�n� sv�tla, ale i~p�em�ra sv�tla sm��ovan�ho spr�vn�, m� �adu
�kodliv�ch d�sledk�. Pl�tv�n� elekt�inou (a~z~n�j vypl�vaj�c� po�kozov�n�
klimatu Zem�) jsme u� zm�nili. Zm�nili jsme i~�patnou viditelnost sc�ny,
nad kterou dominuj� mnohem sv�tlej�� plo�ky sv�tidel -- je�t� ale
zd�razn�me, �e takov� zbyte�n� osl�uj�c� body vad� hlavn� lidem, jejich�
zrak u� nen� skv�l�, proto�e se spousta sv�tla v~jejich o��ch rozptyluje.
Pod�l rozpt�len�ho sv�tla v~o��ch roste s~v�kem, u~star�ch lid� je u� hodn�
vysok�. Osl�ov�n�, nad n�m� mlad� �lov�k m�vne rukou, je pro star�ho v�n�m
nebezpe��m. 


Silnice osv�tlen� �adou sv�tel mnohem n�padn�j��ch, ne� jsou t�eba chodci, je
m�n� bezpe�n� ne� silnice, na kterou si �idi� sv�t� s�m. Zvl�t� nebezpe�n�
jsou r�zn� sv�tlomety u��van� pro reklamu, kter� �asto sv�t� �idi��m do o��
-- je na obc�ch, aby je nepovolily nebo proti nim zakro�ily.  Nebezpe�n�
b�vaj� i~siln� osv�tlen� reklamn� plochy, mnohem sv�tlej�� ne� vozovka. Do
o�� t� �asto sv�t� sv�tlomety up�en� na historick� budovy. To je nejen
nebezpe�n�, ale i~neslu�n� -- m�sto aby nejn�padn�j�� byl samotn� chr�m �i
z�mek, up�raj� se lidem do o�� tis�ckr�t sv�tlej�� nedostate�n� clon�n�
svazky sv�tlomet� nebo nad budovy vy�n�vaj� sv�teln� sloupy ��kaj�c�: ,,my
na to m�me``. 

Osl�ov�n� je jedn�m z~p��klad� \emph{sv�teln�ho zne�i�t�n�}. Jin�m je
ru�en� no�n�ho klidu -- nap��klad \emph{tmy nutn� pro klidn� a~zdrav�
sp�nek}. Ka�d� sv�tlo, kter� v~noci p�ich�z� oknem do lo�nice, je  ru�iv�,
je-li siln�j�� ne� sv�tlo m�s�ce v~prvn� �tvrti (tj. d�v� v�t�� osv�tlen�
ne� n�kolika setin luxu). �e za sv�tl�ch �pl�kov�ch noc� d�ti �patn� sp�,
v� spousta rodi�� -- p�esn�ji t�ch, jejich� d�ti maj� v~ostatn�ch noc�ch 
v~lo�nici tmu (jin� si rozd�lu nemaj� p��le�itost v�imnout). �patn� se ale
p�i nedostatku tmy vysp� i~dosp�l�, jen si to n�kte�� neuv�domuj�. 


Sv�tlo v~noci je i~m�n� zn�m�m, zato v�ak velmi v�n�m zdravotn�m ohro�en�m
-- zabra�uje tvorb� melatoninu, nej��inn�j��ho antioxidantu, kter�
chr�n� organizmus p�ed n�dorov�m bujen�m. Stru�n� �e�eno, \emph{sv�tlo 
v~dob� sp�nku zvy�uje riziko rakoviny}, a~to asi dosti v�znamn�. V�zkum 
v~tomto sm�ru je ale teprve v~po��tc�ch, tak jako byl v�zkum vlivu kou�en� na
rakovinu plic v~polovin� dvac�t�ho stolet�. Jin� l�ka�sk� podez�en� je, �e
no�n� sv�tlo u~mal�ch d�t� vede asi ke vzniku kr�tkozrakosti. Obec, kter�
sv�m ob�an�m sv�t� do oken, se chov� velmi neurvale a~je jen ot�zkou �asu,
kdy si to ob�an� uv�dom�.

Zn�m�j��m �kodliv�m d�sledkem venkovn�ho osv�tlov�n� je skute�nost, �e
dne�n� d�ti u� neznaj� hv�zdy. V�daj� je �ast�ji v~televizi ne� na nebi.
Rozd�l mezi nocemi, kdy je sv�t zalit� sv�tlem �pl�ku a~nocemi temn�mi, kdy
se po nebi t�hne p�s Ml��n� dr�hy a~mihotaj� se tis�ce hv�zd, se v~obc�ch
��m d�le v�ce st�r�. Na skute�nost, �e trvale sv�tl� nebe je projevem st�le
v�t��ho pl�tv�n�, upozornili poprv� d�razn� ameri�t� astronomov� 
v~osmdes�t�ch letech. Zejm�na ve voln� krajin� mezi obcemi je sv�tl� obloha
d�sledkem p��mo vypl�tvan�ho sv�tla, kter� jde rovnou ze sv�tidel m�rn�
�ikmo vzh�ru, a� se v~ovzdu�� v�echno rozpt�l�. Kdy� takov�mu sv�cen�
zamez�me, bude nebe i~v~dosti obydlen� krajin� op�t b�vat kr�sn�. Z�skaj�
na tom v�ichni. Kdy� p�jdeme v~noci do vsi, nad n�mi se bude klenout
n�dhera vesm�ru a~je�t� budeme l�pe vid�t na cestu, proto�e n�m nebudou do
o�� sv�tit vzd�len� v�bojky. Ve Spojen�ch st�tech takov�ch obc� st�le
p�ib�v�, hlavn� d�ky aktivit� velk�ho sdru�en� (astronomov� jsou v~n�m ji�
v~men�in�) International Dark Sky Association. Mohlo by jich p�ib�vat 
i~u~n�s. Informace o~tom viz \h{svetlo.astro.cz}.

No�n� osv�tlov�n� i~�adu nep��zniv�ch vliv� na �ivou p��rodu, zejm�na kdy� 
je �patn� sm�rovan� a~k~tomu siln�. Nap��klad sv�tidla se zastaral�mi rtu�ov�mi
v�bojkami a~sv�tidla net�sn� zab�jej� neuv��iteln� spousty hmyzu, mnohdy p��sn�
chr�n�n�ho. V�ce op�t na v��e uveden� internetov� adrese.

\subsection{Pot�ebujeme osv�tlen� kvalitn�j��, ne siln�j��}

Kdy� je v~zim� �pln�k vysoko na jasn�m nebi, vid�me na cestu v�born�, to
v�ichni dob�e v�me. Je toti� n�dhern� rovnom�rn� osv�tlen�, i~kdy� vlastn�
jen m�lo, desetinou luxu. O�i se tomu ale dokonale p�izp�sob�, pokud je nic
jin�ho neosl�uje, tak�e se i~p�i takov�m pom�rn� slab�m osv�tlen� d� klidn�
��st. Dokonal� venkovsk� ve�ejn� osv�tlen� nemus� b�t o~mnoho siln�j��,
pokud v~zorn�m poli nebudou ru�it samotn� sv�tidla. 

Skute�nost, �e se doporu�uj� mnohem vy��� intenzity osv�tlen�, je
nepochybn� d�na t�m, �e samotn� sv�tidla natolik ru��, a� vznik� dojem, �e
je sv�tla je po��d n�jak m�lo. A~tak jej u� sto let p�ib�v� a~p�esto to
st�le nen� ono. P�id�vat sv�tla moc nepom��e -- opravdu pom��e jen to, kdy�
samotn� sv�tidla p�estanou p�ek�et. Kdy� p�ed sebou budeme vid�t pr�v� jen
to, co vid�t pot�ebujeme. 

(Pro srovn�n�: kdy� jede �idi� proti n�zk�mu slunci, krajina p�ed n�m je
osv�tlena neskonale v�c ne� kdekoliv v~noci. P�esto vid� na cestu b�dn�.
Ti, co maj� slunce v~z�dech, p�itom vid� skv�le a~ani je nenapadne, �e by
m�li m�t v~z�jmu vlastn�ho �ivota zapnut� sv�tla.)

\section{do Geometrie sv�cen�}

Pln� clon�n� sv�tidla jsou takov�, kter� sv�t� jen do spodn�ho
poloprostoru. To znamen�, �e jejich sv�teln� plochy nejsou vid�t, jsme-li
nad nimi. Pokud maj� dole vodorovn� sklo, v�bec neru��, i~kdy� jsme trochu
n��e ne� ona, ale daleko od nich (to je d�ky tomu, �e velmi �ikmo
dopadaj�c� paprsky po�le sklo zase dovnit� lampy a~po dal��ch odrazech
mohou vyj�t ven v~u�ite�n�ch strm�j��ch sm�rech). 

%\includegraphics{gbh_lamp_cz}
(asi sem p�ijde sch�ma hrozn�ho, �patn�ho a~dobr�ho sv�tidla, nejsp��
\h{amper.ped.muni.cz/~jhollan/light/schemata/gbh_czeh.png})  

Rozlo�en� sv�tivosti pln� clon�n�ch sv�tidel v~r�mci onoho spodn�ho
poloprostoru p�itom m��e b�t velmi r�znorod�. Dociluje se toho vhodn�m
tvarov�n�m zrcadel a~um�st�n�m v�bojky mezi nimi. D�ky tomu, �e je prostor
zcela t�sn� (p�i samoz�ejm�m kryt� IP65) a~sklo (na rozd�l od vypoukl�ch
plastov�ch kryt�) nerozbitn� a~nem�nn�, vydr�� optick� vlastnosti sv�tidla
t�m�� bez zhor�en� des�tky let. Vyplat� se proto instalovat sv�tidla 
s~dokonalou optikou, kter� sm�ruje sv�tlo skute�n� jen na ty plochy, kter�
chceme osv�tlovat. Lze je pak osv�tlovat skromn�ji, ne� je b�n�, a~p�esto
je na n� vid�t l�pe. 

Osln�n� se zmen��, kdy� zdroj o~dan� sv�tivosti zauj�m� v�t�� prostorov�
�hel. To je jeden z~d�vod� popularity dlouh�ch trubicov�ch zdroj�. 
V~Rakousku jsou proto st�le roz���en� line�rn� z��ivky -- jsou sice m�n�
��inn� ne� sod�kov� v�bojky, ale poskytuj� sv�tla pr�v� tolik, kolik je
pot�eba a~ne zbyte�n� mnoho. Nev�hodou je zhor�en� mo�nost sm�rov�n� sv�tla
pod�l trubice, jen kolmo k~trubici je lze sm�rovat dokonale. P�esto m��e
b�t v�sledn� osv�tlen� kvalitn�j��, ne� poskytne oslniv�j�� mal� trubice
vysokotlak�. Pro osv�tlov�n� �irok�ch silnic se m�sto z��ivek podobn�
uplat�uj� n�zkotlak� sod�kov� v�bojky -- nej��inn�j�� um�l� sv�teln�
zdroje. P�i pln�m st�n�n� je sice osln�n� vzd�len�mi sv�tidly zcela
vylou�eno, ale p��zniv� je i~ni��� perifern� osl�ov�n� t�mi, kter� u�
vid�me v��e ne� t�icet �i �ty�icet stup�� vysoko. 

\section{do Historick� sv�tidla}

,,Historick� sv�tidla`` v�t�inou v�bec historick� nejsou. Jen vzbuzuj�
takov� dojem. Ve dne mohou b�t dekorativn�, ale v~noci se �asto st�vaj�
velmi protivn� -- sv�t� hlavn� do o��. 

Maj�-li b�t ozdobou sama o~sob� i~v~noci, mus� m�t jen velmi mal� jas,
p�im��en� jasu okol�. Na siln� osv�tlen� ulici je snad je�t� p�ijateln� jas
viditeln� jeden�ctiwattov� kompaktn� z��ivky, ale jist� ne jas vysokotlak�
v�bojky. K~osv�tlov�n� okol� sv�tidla se zd�lky viditelnou lampou 
moc u�ite�n� nep�isp�j�. 

K~tomu slou�� jen sv�tidla pos�laj�c� naprostou v�t�inu sv�tla strm� dol�.
V~principu lze d�myslnou optikou dos�hnout takov� vlastnosti 
i~u~sv�tidel ,,ozdobn�ch``, je to ale obvykle n�kladn�. Sm�rovat lze nap�.
sv�tlo ze sklen�n� koule s~�ir�m nebo strukturovan�m sklem, ne v�ak z~koule
se sklem ml��n�m. 

Jestli�e jsou sv�tidla zam��lena skute�n� na slu�bu ve�er a~v~noci, m�la by
b�t hodnocena pr�v� tehdy a~ne ve dne. Zaj�mavou zkou�kou, jestli nap�.
n�m�st� �i parku prosp�vaj�, je zakr�t si je a~porovnat pohled na okol� 
v~tom p��pad�, �e sv�tidla sama nevid�me, s~p��padem, �e jsou naopak t�m
nejn�padn�j��m kolem n�s. Tot� lze ud�lat (t�eba po��ta�ovou) retu��
fotografie. 

P�knou uk�zkou �sp�n�ho kompromisu mezi dokonalost� no�n�ho osv�tlov�n� 
a~ozdobn�m vzhledem sv�tidel ve dne je rekonstrukce osv�tlen� ve m�st�
Barlovento na Kan�rsk�ch ostrovech v~roce 1996. P�vodn� �ty�bok�
,,lucerny`` s~viditelnou stowattovou vysokotlakou sod�kovou v�bojkou
uprost�ed byly nahrazeny rovn� �ty�bok�mi lucernami, kter� ale maj� ve
vrchl�ku dokonal�, pln� clon�n� sv�tidlo. To obsahuje n�zkotlakou v�bojku 
s~p��konem jen 35 W. Spot�eba elekt�iny klesla t�ikr�t, osv�tlen� ter�nu
jen o~t�i procenta -- vid�t je p�itom nesrovnateln� l�pe. 

%\includegraphics{barl_old} \includegraphics{barl_new}
(sem p�ijde dvojice obr�zk� ilustruj�c� zm�nu na n�m�st� San Andres 
v~Barloventu, ty lev� dva 
z~\h{amper.ped.muni.cz/~jhollan/light/barlo_iac.jpg}, 
m�m je i~v~lep��m rozli�en�)

\end{document}
