\input a4_12_cz.ltx

%begin{latexonly}
\ifx\pdfoutput\undefined
 \relax
\else
 \usepackage{times}             % to get a smaller pdf
 \usepackage
  [pdftex, bookmarks=false,
   pdfauthor = {Jan\ Hollan},
   pdftitle  = {Prozirave\ (odpovedne)\ staveni},
   pdfsubject= {Building\ with\ foresight\ and\ responsibility},
   pdfkeywords={usporne budovy, tesnost, superokna, ventilace, izolace}
   ]
  {hyperref}
\fi
%end{latexonly}

\input myhtml.lt
\usepackage{graphicx}

\begin{document}
\splithyphens
\parindent 0mm
\parskip 3mm

\section*{Proz�rav� (odpov�dn�) stav�n�}

 by m�lo br�t ohled na budouc� postoje a~pot�eby u�ivatel� stavby. Dnes u�
 za��n�me tu�it, �e spalov�n� ohromn�ho mno�stv� fosiln�ch paliv �kod� u�
 dlouho n�m a~z�ejm� u�kod� je�t� v�ce dal��m generac�m. P�itom se m��eme
 pou�it, jak postavit u� dnes budovu tak, aby jej� pot�eba (fosiln�)
 energie byla velmi mal�. To znamen�, �e bude i~provozn� levn�. Bude v~n�
 tepeln� pohoda a~�ist� vzduch a~bude m�t i~vysokou �ivotnost.

 Sn��it lze i~spot�ebu vody dopravovan� zd�lky do budovy --- prost� t�m, �e
 se nezahod� voda de��ov�, kter� na budovu napad�. Ve srovn�n� s~p�edchoz�m
 po�adavkem je to vedlej��, ale zato nasnad�.

 Hlavn� spot�eba energie pad� v~dne�n�ch budov�ch na vrub zimn�ho vyt�p�n�.
 Je to jako nosit vodu v~cedn�ku --- top�me v~\uv{n�dob�}, odkud teplo
 pr��t� v�emi stranami pry�. Budov�m, kde to takov� nen�, se ��k�
 \uv{n�zkoenergetick�}. P�itom jsou jen norm�ln�, ne vy�inut� vinou
 dostatku nejlevn�j�� energie v~d�jin�ch lidstva.

 Jak tedy postavit budovu pro budoucnost (a~ne pro tento den)? Je to
 jednoduch�:
\begin{enumerate} \itemsep 0mm
\item budova mus� b�t t�sn� (to je nutn� ov��it),
\item vybaven� ventila�n�m syst�mem, kter� z~vypou�t�n�ho vzduchu odeb�r�
 zp�t teplo,
\item velkoryse tepeln� izolovan� (se zabr�n�n�m difuze p�ry zevnit� do
 izolace) v~nepr�hledn�ch ��stech,
\item vybaven� v�born� izoluj�c�mi okny (tzv. superokny), kter� se daj�
 doko��n otv�rat.
\end{enumerate}

 Ov��en� t�snosti nov�ho domu je povinn� ve Skandin�vii. Tam jsou sice
 bohat�� (tak�e by mohli v�ce pl�tvat), ale tak� odpov�dn�j��. Snad proto
 jsou tak bohat�. Ov��en� se prov�d� pomoc� ventil�toru upevn�n�ho m�sto
 vstupn�ch dve��: p�i dan�m pr�toku vzduchu �erpan�ho ven mus� v~budov�
 z�st�vat po�adovan� podtlak.

 Ventila�n� syst�m v�t�� budovy mus� b�t automatick�, aby koncentrace oxidu
 uhli�it�ho (jako indika�n�ho plynu, nejde o~koncentraci �kodlivou)
 nep�esahovala �tvrt procenta. P�ed�v�n� tepla z~vypou�t�n�ho vzduchu zp�t
 do �erstv�ho, nas�van�ho zven�� je mo�n� uskute�nit pomoc� protiproud�ho
 v�m�n�ku teplot. Nen� to praxe b�n�, ve Skandin�vii (kde top� levnou vodn�
 elekt�inou) u��vaj� m�sto toho elektrick�ch tepeln�ch �erpadel.

 Velkorysou izolac� se rozum� alespo� dvacet centimetr� skute�n�ho
 izola�n�ho materi�lu zven�� na zdech (a~pod zem�) a~t�icet centimetr� na
 horn� plo�e budovy. Izola�n�m materi�lem nejsou dut� cihly nebo tv�rnice,
 ale materi�ly s~m�rnou tepelnou vodivost� jen �ty�i setiny wattu na metr
 na kelvin. Takov� tlou��ka izolace nezv��� podstatn� n�klady na budovu,
 ale povede ke zcela tepl�m zdem a~strop�m. T�m i~k~jejich dlouh�
 �ivotnosti, stejn� u~vn�j��ch zd� jako u~zd� v~interi�ru.

 V~superoknech jsou t�i vrstvy. Z��iv� p�enos mezi nimi je potla�en
 nanesen�mi (st�� viditeln�mi) tenk�mi vrstvami s~n�zkou emisivitou (asi
 0,1 m�sto 0,85). P�enos veden�m je potla�en u�it�m kryptonu m�sto vzduchu.
 V�sledkem je sn��en� prostupu tepla oknem ven z~m�stnosti na jednu
 �tvrtinu oproti dne�n�mu \uv{standardu}. Takov� okna budovu cel� rok
 vyt�p�j� (d�ky denn�mu z��en� zven��), m�sto aby ji ochlazovala.

 To jsou tedy po�adavky nav�c oproti b�n� stav�n�m nemocn�m budov�m.
 V~jedn� v�ci jsou ale dobr� budovy proti nedobr�m zjednodu�en�: mohou m�t
 jen velmi skromn� a~levn� otopn� syst�m. U~oken mohou sed�t lid�, m�sto
 aby tam zavazely radi�tory.

 V�ce informac� viz m�j del�� text \cite{Stavby}, �i star�� \cite
 {Hospodareni}, nebo l�pe \cite{Feist} a~\cite{Faktor 4} (jejich recenze 
a~errata viz \cite{Faktor 4 recenze}).


\begin{thebibliography}{9}

\bibitem{Stavby}
 \emph{Jan Hollan:} \textbf{Stavby pro t�et� tis�cilet� --- pohodln�, levn�
 a~trvanliv�}. Viz soubory stavby.* 
 v~\www{http://astro.sci.muni.cz/pub/hollan/e\_papers/stavby/}
     {http://astro.sci.muni.cz/pub/hollan/e_papers/stavby/}.
 Text m� rozsah 37~kB.

\bibitem{Hospodareni}
 \emph{Jan Hollan (ed.):} \textbf{Hospoda�en� s~energi�.} IV. zvl�tn� ��slo
 �asopisu VERONICA, 1994. Vyd�v� Region�ln� sdru�en� �SOP Brno, Pansk� 9,
 601 91 Brno.

\bibitem{Feist}
\emph{Wolfgang Feist a~Jobst Klien:}
\textbf{N�zkoenergetick� d�m (�spory energie v~bytov� v�stavb�
 budoucnosti).}
Nakladatelstv� HEL, Ostrava, 1994.
P�eklad z~n�meck�ho origin�lu vydan�ho v~roce 1992 ing. Ji�� Weniger.
Do konce roku 2000 vy�la v~N�mecku dal�� 4 upraven� vyd�n�.

\bibitem{Faktor 4}
\emph{Ernst Ulrich von Weizs�cker, Amory B. Lovins, L. Hunter Lovinsov�:}
\textbf{Faktor �ty�i
(Dvojn�sobn� blahobyt --- polovi�n� spot�eba p��rodn�ch zdroj�)}
\emph{(Nov� zpr�va ��msk�mu klubu).}
V~roce 1996 vydalo Ministerstvo �ivotn�ho prost�ed� �esk� republiky
ve spolupr�ci s~PHARE odd�len�m ostravsk� univerzity a~Centrem pro ot�zky
�ivotn�ho prost�ed� Univerzity Karlovy (\http{www.czp.cuni.cz},
U~k���e 8, 158 00 Praha 5 -- tam lze
knihu p�i osobn� n�v�t�v� z�skat).
ISBN 80-85368-85-4.
P�eklad z~n�m�iny Ing. Milan Petr�k a~Mgr. ��rka Crh�kov�.
Sazba a~tisk Josef Kleinw�chter.

\bibitem{Faktor 4 recenze}
 \emph{Jan Hollan:}
 \textbf{Faktor 4, P�ekro�en� mez�, N�zkoenergetick� d�m}
 \emph{(T�i kni�n� recenze: jedna velk� a~dv� mal�)}.
 Text m� rozsah 9~kB. \\
 Viz nap�.
 \www{http://astro.sci.muni.cz/pub/hollan/e\_papers/faktor4/}
     {http://astro.sci.muni.cz/pub/hollan/e_papers/faktor4/}.


\end{thebibliography}

\bigskip\bigskip

\noindent
15. �ervna 1998 \\
(reference aktualizov�ny 23. �nora 2001)

\bigskip
%\input jh_sighv.lt
\input jh_siglh.lt

\thispagestyle{empty}

\end{document}
