\input a4_11_cz.ltx
\input mypdfnb.lt
\input myhtml.lt
\RequirePackage{graphicx}

\parindent=0mm \parskip=\baselineskip

\begin{document}

\newcommand{\bc}{\begin{quote}}
\newcommand{\ec}{\end{quote}}
\newcommand{\cp}[1]{{\itshape #1}}

\section*{Sv�tlo podle �esk�ch z�kon�}

Pan Ing. Tom� Maixner zaslal poslanc�m dopis, kter� vystavuje
i ve�ejn� na sv�ch str�nk�ch, \h{www.dql.cz/texty/Poslanci.htm}. 
Prolo�il jsem dopis n�sleduj�c�m koment��em (psan�m dost narychlo).
Ten je na rozd�l od �pln� s�rie citac� dopisu zarovn�n b�n�m zp�sobem
vlevo.

V~p�vodn�m dopise (html souboru) byly citace z~�dajn� (neexistuj�c�)
,,vyhl�ky``.  Nejde ale o~vyhl�ku, n�br� o~koncept n�vrhu
prov�d�c�ho p�edpisu k~z�konu.  Ten v~aktualizovan� verzi spolu se zn�n�m
z�kona najdete na adrese \wwws{http://svetlo.astro.cz/zakon}. Jakou verzi
u��val Ing. Maixner (d�le jej ozna�uji t� slovem autor), nev�m. 

\bc
   V�en� pane poslan�e,
   
   v~souvislosti s~nyn�j��m projedn�v�n�m Z�kona o~ochran� ovzdu�� jste
   byl ji� zajist� osloven �adou �len� Sekce pro temn� nebe �esk�
   astronomick� spole�nosti (SpTN) a~dal��ch stoupenc� za�azen� paragrafu
   o~sv�teln�m zne�i�t�n� do zm�n�n�ho z�kona. Dovolte, abych sv�j n�zor
   vyj�d�il i~j�, jako p�edseda �esk� t�matick� skupiny "Interference by
   Light of Astronomical Observations CIE" (Osv�tlen� ru��c� astronomick�
   pozorov�n� mezin�rodn� organizace pro osv�tlov�n�) a~soudn� znalec
   v~oboru osv�tlov�n�.
\ec

P�sobiv� za��tek dopisu Ing. Maixnera vy�aduje jedinou pozn�mku: ona
nov� �esk� t�matick� skupina nem�la a� dosud nic spole�n�ho s~prevenc�
sv�teln�ho zne�i�t�n�. Jestli v~budoucnu bude m�t, uvid�me. Funkce Ing.
Maixnera ne��k� nic o~jeho znalostech, pouze o~d�v��e, kterou k~n�mu
maj� �e�t� spolupracovn�ci CIE, tj. zejm�na lid� ekonomicky z�visl� na
osv�tlov�n�. S~pot�ebami astronomie to zat�m nijak nesouvis�.

\bc   
      Se snahou o~omezen� sv�teln�ho smogu lze zajist� souhlasit. Nelze
   v�ak souhlasit s~celou �adou konkr�tn�ch n�vrh� �e�en�, proto�e
   odporuj� z�sad�m spr�vn�ho osv�tlen� a~ve sv�ch d�sledc�ch by mohly
   v�st i~k~ohro�en� bezpe�nosti, zdrav� a~�ivot� i~k~po�kozov�n� ob�an�
   a~ztr�t�m na majetku. O~finan�n� n�ro�nosti nemluv�. D�vody omezit
   sv�teln� zne�i�t�n� maj� i~sv�teln� technici; nap��klad pro
   zlep�en� hospod�rnosti provozu osv�tlen�. Hledaj� v�ak �e�en� bez
   dramatick�ch negativn�ch dopad� na �ivot spole�nosti.
   
      Kolem zm�n�n�ho z�kona se vyskytuje �ada nekorektnost�: kup��kladu
   n�vrh opat�en� ke sn��en� sv�teln�ho zne�i�t�n� nen� komentov�n
   v~d�vodov� zpr�v�; chyb� zejm�na rozbor ekonomick�ch dopad�
   navrhovan�ch opat�en� (st��zliv�m odhadem by jen Praha musela
   investovat b�hem �ty� let stovky milion� K� aby se vyhov�lo po�adavk�m
   SpTN). N�vrh z�kona i~prov�d�c� vyhl�ky obsahuje �patn� formulace,
   jejich� aplikace by mohla v�st a� k~zatemn�n� velk�ch oblast�, kter�
   by nebylo nepodobn� v�le�n�mu stavu. Siln� by se omezilo slavnostn�
   osv�tlen� v�znamn�ch objekt�, potemn�l by Pra�sk� hrad a~byly bychom
   Evrop� k~sm�chu. V~EU nen� st�t, kter� by obdobn� z�kon p�ijal, ani mi
   nen� zn�mo, �e by se n�kde p�ipravoval. Ve sv�t� v�m o~t�ech lok�ln�ch
   z�konech.
\ec

Zde u� nastoupily polopravdy a~nepravdy. 

N�vrh zahrnout prevenci sv�teln�ho zne�i�t�n� byl d�kladn� zd�vodn�n,
v�ichni poslanci takov� zd�vodn�n� dostali vyti�t�n�, stejn� tak 
i~Ministerstvo �ivotn�ho prost�ed� a~��astn�ci ve�ejn�ho semin��e, kter� 
k~z�konu po��dal garan�n� v�bor sn�movny. Sou�asn� bylo zd�vodn�n� se
v�emi dal��mi podklady vystaveno na internetu a~adresa, kde je
vystaveno, byla zve�ejn�na v~odborn�ch mailinglistech (i~tom, kde jsou
v�ichni komunikuj�c� sv�teln� technici �eska a~Slovenska) i~uvedena na
ji� n�kolik let existuj�c�ch jedin�ch �esk�ch www-str�nk�ch ke
kvalitn�mu venkovn�mu osv�tlov�n�, \wwws{http://svetlo.astro.cz}. Toto
d�kladn� zd�vodn�n� vedlo pak k~tomu, �e sn�movna prevenci sv�teln�ho
zne�i�t�n� do z�kona vt�lila. P�esto autor nel�e, v~,,d�vodov� zpr�v�``
p�edlo�en� vl�dou sn�movn� ji� na ja�e 2001  skute�n� sv�teln� nebylo,
p��prava podklad� pro zahrnut� do z�kona za�ala a� v~l�t�. Jde tedy jen
o~polopravdu, jej�m� ��elem je dezinformace. Autor toti� musel velmi
dob�e v�d�t o~v�ech podkladech pro dopln�n� z�kona, neb se na podzim 
s~problematikou sna�il sezn�mit. 

Odhad ekonomick�ch dopad� byl dopln�n a~elektronicky publikov�n je�t�
p�ed po��d�n�m onoho semin��e k~z�konu a~tam ve�ejn� zm�n�n a~rozd�n.

Autor�v odhad n�klad� pro Prahu je p��kladem sm�ch�v�n� po�adavk�
z�kona (�i mo�n�ho zn�n� prov�d�c�ho p�edpisu) s~jak�misi neexistuj�c�mi
,,po�adavky SpTN`` -- po�adavek rekonstruovat cel� pra�sk� osv�tlen�
b�hem �ty� let toti� nikdo nevznesl.

Dal�� tvrzen� jsou prost� nesmysln�, ale proto�e nejsou v�cn�, nen� 
o~�em polemizovat. Lze jen konstatovat, �e z~��dn�ho ustanoven� z�kona ani
sou�asn�ho konceptu prov�d�c�ho p�edpisu takov� d�sledky neplynou.

Autor m� pravdu, �e dosud ��dn� st�t v~EU nem� z�kon, omezuj�c� sv�teln�
zne�i�t�n�. To, �e mu nen� zn�mo, �e by se n�kde p�ipravoval, je pouze
dokladem jeho neznalosti, nikoliv argumentem proti �esk�mu z�konu
(ostatn� se p�ipravuje nap�. v~It�lii). To, �e v� o~t�ech lok�ln�ch
z�konech je bu� p��klad demagogie (tj. v� o~v�ce z�konech, ale uv�d� jen
��slo t�i, co� nen� nepravda, jen zav�d�j�c� tvrzen�), nebo neznalosti
(z�kon� na �rovni st�t� USA �i region� v~Evrop� je n�kolikr�t v�ce,
��inn�ch obecn�ch na��zen� ��dov� v�ce). Dobr� funkce nejlep��ch
(nejv�ce omezuj�c�ch sv�teln� zne�i�t�n� a~pl�tv�n� elekt�inou) z�kon� 
v~�ad� oblast� d�v� dobrou mo�nost b�t prvn�m st�tem sv�ta, kter� by
��innou legislativu p�ijal. Z�kon o~ovzdu�� se k~tomu ide�ln� hod�,
podobn� �ance se neopakuje ka�d� rok.

   
\bc
      Dovolil jsem si v~p��loze tohoto dopisu uv�st podrobn�ji n�kter�
   nedostatky n�vrhu z�kona a~p�ipraven� vyhl�ky M�P. Nedostatky jsou
   natolik z�va�n�, �e by bylo rozumn� vypustit sv�teln� zne�i�t�n� 
   z~tohoto z�kona a~poskytnout dostate�n� �as odborn�k�m (nejen
   astronom�m) na to, aby p�ipravili korektn� podklad pro novelizaci, ve
   kter� by sv�teln� zne�i�t�n� bylo zahrnuto na z�klad� pr�ce odborn�k�.
   
   Se srde�n�m pozdravem
   
                                                       Ing. Tom� Maixner
   
   Dne 5. �nora 2002
   
   �ernolice 6, 252 10 Praha Z�pad;
   
   Tel. 0604 27 77 29; E-mail: dql@dql.cz
   
   ------------------------
   
                                  P��LOHA
   
                                      
    Odborn� koment�� k~Z�konu o~ochran� ovzdu�� a~k~n�vrhu vyhl�ky M�P
                                      
                                    �vodem:
                                       
   Prohla�uji, �e nem�m jak�koli ekonomick� z�jem na tom, aby bylo
   sv�teln� zne�i�t�n� vypu�t�no ze z�kona. Naopak, kdyby z�kon 
   s~prov�d�c�m p�edpisem byl p�ijat, jako soudn� znalec bych z�skal
   �adu objedn�vek na posouzen� osv�tlovac�ch soustav. Coby autor
   v�po�etn�ch program� bych prodal stovky program� �e��c�ch
   problematiku sv�teln�ho zne�i�t�n�. Jen�e tento n�vrh je zcela
   amat�rsk� a~p�inesl by daleko v�ce �kody ne� u�itku v�em lidem v~t�to
   zemi. Jsem p�esv�d�en, �e tato norma by m�la b�t p�edev��m pe�liv�
   a~odborn� p�ipravena a~to nejen za ��asti astronom�, ale i~dal��ch
   profes�, zejm�na sv�teln�ch technik�, jejich� vlivu se SpTN urputn�
   br�n�.
   
   Nebudu rozebrat v�echny nedostatky a~chyby Z�kona a~prov�d�c�
   vyhl�ky. Vznikl by n�kolikastr�nkov� elabor�t. V~p��pad� pot�eby jej
   v�ak r�d zpracuji. V�nuji se pro stru�nost jen n�kter�m
   nejk�iklav�j��m bod�m, kter� dokl�daj� neodbornost autor� zm�n�n�ho
   paragrafu.
\ec

Jen kr�tk� koment��: autor se z�ejm� domn�v�, �e sv�teln� technici se
nevyskytuj� z�padn� od �esk� republiky. A~�e oblasti a~obce v~USA,
�pan�lsku a~It�lii tak p�ijali z�kony �patn�, kter� neradno napodobovat
(o~nic ne� p�eb�r�n� dobr� praxe toti� v~�esk� z�konod�rn� iniciativ�
nejde).
   
\bc   
    Z�kon o~ochran� ovzdu��
   
   Ve vlastn�m z�konu je o~sv�teln�m zne�i�t�n� n�kolik obecn�ch zm�nek.
   N�kter� formulace jsou p��li� obecn� a~p�ipou�t� �adu v�klad�. Nap�. 
   v~�2 se prav�:
   
     \cp{Pro ��ely tohoto z�kona v~oblasti ochrany ovzdu�� se rozum� ... 
     
     ...sv�teln�m zne�i�t�n�m ka�d� forma osv�tlen� um�l�m sv�tlem,
     kter� je rozpt�leno mimo oblasti, do kter�ch je ur�eno, zejm�na pak
     m���-li nad hladinu obzoru.}
     
   Co je to oblast, pro kterou je ur�eno osv�tlen� um�l�m sv�tlem?
\ec

V�klad je evidentn�, ale pro ty, kter�m chyb� dobr� v�le nebo
p�edstavivost, jej lze uv�st.

Co osv�tlovat, to by jist� m�l v~konkr�tn�ch p��padech sv�teln� technik
v�d�t, jinak nem��e plnit sv�j �kol. Pro� se na to pt� poslanc�? Co
osv�tlovat, to jist� stanov� ten, kdo osv�tlov�n� i~vybaven� pro n�j
plat�. Osv�tlovat si jist� m��e sv�j pozemek. Obec tak m��e osv�tlovat
(a~obvykle osv�tluje) vozovky i~chodn�ky. Nem�la by osv�tlovat budovy 
a~pozemky, kter� j� nepat��, pokud se na tom neshodne s~jejich vlastn�ky.
Nem�la by zbyte�n� osv�tlovat ovzdu��. To by ostatn� nem�l osv�tlovat
nikdo, proto�e mu nepat��.

\bc   
   V~p��pad� vozovky sm� b�t osv�tleno i~okol�? Pokud bude zahaleno do
   tmy, pak �idi� nebude moci vid�t chodce, kter� bude (t�eba pod vlivem
   alkoholu) vstupovat na komunikaci. Proto mus� b�t m�rn� osv�tleno 
   i~okol� vozovky. To v�ak z�kon nep�ipou�t�. Nebo p�ipou�t�?
\ec

Chytr�mu net�eba napov�dat. Okol�, kter� je pro �idi�e d�le�it�, je
osv�tleno sou�asn� s~vozovkou st�� vyhnuteln� (vozovky se neosv�tluj�
ani b�n� nebudou osv�tlovat divadeln�mi reflektory). Okraj lesa t�icet
metr� od vozovky je osv�tlovat zbyte�n�, osv�tlen� cesty k~tomu ur�eno
nen�, jde tedy o~sv�teln� zne�i�t�n�. 

\bc   
   Podobn� lze r�zn� interpretovat "hladinu obzoru". Lze dokonce u�init 
   i~takov� v�klad, kter� v~n�jak�m p��pad� m��e b�t i~v~rozporu se
   z�jmem omezit sv�teln� zne�i�t�n�, tak�e by z�kon odporoval s�m sob�.
\ec 

Z�kony lze v�dy interpretovat proti jejich duchu, proto se mluv� 
o~lite�e a~duchu z�kona. Jak ale interpretovat proti duchu z�kona uveden�
souslov�, to mne vskutku nenapad�. Pokud by n�jak� nespr�vn�
interpretace byla mo�n�, lze ji jist� jako nespr�vnou zm�nit 
v~prov�d�c�m p�edpise �i koment��i k~z�konu. 

\bc   
   N�vrh vyhl�ky M�P, kterou se stanovuj� pravidla pro sni�ov�n�
   sv�teln�ho zne�i�t�n�
   
   P��znivci  z�kona tvrd�, �e ve smyslu �50 n�vrhu z�kona je na libov�li
   obc�, zda jej na sv�m �zem� budou respektovat. A~tedy, �e p�ijet�
   z�kona neovlivn� rozpo�et obc�. Skute�nost je pon�kud jin�. V~n�vrhu
   vyhl�ky M�P zn� �1, odstavec 1, takto:
   
   \cp{Ve�ker� nov� instalace osv�tlovac�ch soustav um�st�n�ch ve vn�j��m
   ovzdu��, stejn� jako �pravy soustav dosavadn�ch, mus� vyhov�t
   pravidl�m pro prevenci sv�teln�ho zne�i�t�n� podle tohoto paragrafu.
   To se t�k� i~zm�n..... }
\ec

Nejde o~vyhl�ku M�P a~tedy ani o~jej� n�vrh. Tuto dezinformaci ����
nejen Ing. Maixner, ale i~dal�� lid�, kte�� ,,obchoduj� se sv�tlem``.

P�esto ��dn� po�adavky na m�n� zne�i��uj�c� osv�tlov�n�  nezat���
rozpo�et obc�. Sv�tidla nezne�i��uj�c� nejsou v�znamn� dra��� ne�
zne�i��uj�c�, v~nejjednodu���m p��pad� jsou z�eteln� levn�j��
(nekvalitn�, beztak net�sn� sv�tidlo lze koupit jako nov� �i pou�it�
levn�ji bez on� zne�i��uj�c� ��sti, toti� prohnut�ho spodn�ho krytu 
z~pr�svitn�ho �i pr�hledn�ho plastu). Rozpo�et obc� ale pokyn ovlivn�,
toti� t�m, �e n�klady na takov� kvalitn�j�� osv�tlov�n� budou ni���,
�m�rn� jeho rostouc�mu pod�l b�hem n�hrad star�ch sv�tidel nov�mi.
N�hrady obec m��e d�lat dle sv� libosti, kdy� na n� m� prost�edky, z�kon
ani j�m zm�n�n� p�edpis ji k~n�hrad�m nenut�.  

\bc   
   V~ochrann�ch p�smech jsou po�adavky je�t� p��sn�j�� ... (�3, odstavec
   1)
   
   \cp{B�hem �ty� let od vyhl�en� ochrann�ho �zem� musej� b�t v�echny
   zdroje sv�tla nevyhovuj�c� uveden�m po�adavk�m nahrazeny �i upraveny
   takov�m zp�sobem, aby vyhovovaly po�adavk�m paragrafu 1.}
   
   Obce tedy ��dnou mo�nost volby nedost�vaj� a~pokud zast�nci tohoto
   z�kona tvrd� �e ano, samotn� jejich n�vrh je usv�d�uje ze
   l�i. Ochrann� p�sma m� toti� vyhla�ovat M�P.
   
   D�le z~citovan�ch paragraf� vypl�v� vysok� finan�n� zat��en� obc�,
   proto�e jak�koliv z�sah do osv�tlovac�ch soustav mus� b�t v~souladu
   s~vyhl�kou. Obce zasa�en� ochrann�m p�smem mus� prov�st rekonstrukce
   do �ty� let.
\ec

Ochrann� p�sma jsou uvedena \emph{v p�edloze n�vrhu prov�d�c�ho
p�edpisu}, kter� pak m� vydat vl�da. Podklady pro tuto legislativu
zmi�uj� nenulov� n�klady v~t�chto oblastech (dan� nutnost� adaptace nebo
n�hrady sv�tidel, kter� by jinak beze zm�ny mohla je�t� fungovat). Ony
oblasti jsou navr�eny mal� a~n�klady tak z�st�vaj� rovn� mal�. Je
doporu�eno i~financov�n� nutn�ch prac�, kter� budou m�t v�dy charakter
pilotn�ch projekt� vedouc�ch k~�spo�e energie, z~Fondu �ivotn�ho
prost�ed�. Stejn� jako v~lombardsk� p�edloze �esk� legislativy je
uvedeno, �e se na nutn�ch opat�en�ch dohodnou instituce chr�n�n� 
s~dot�en�mi obcemi -- je jasn�, �e obec bez prost�edk� a~bez dotac� (mohou
b�t i~z~prost�edk� on� ochra�ovan� instituce) k~n�kladn�m opat�en�m
nem��e b�t p�inucena.
   

\bc   
   Odborn� chyby jsou ve v�t�in� bod� vyhl�ky. Nap��klad:
   
   �1, odstavec 2
   
   \cp{Za osv�tlovac� soustavy, neprodukuj�c� sv�teln� zne�i�t�n�
   a~minimalizuj�c� i~dal�� zne�i�t�n� ovzdu�� jsou pova�ov�ny pouze
   takov� soustavy, kter�
   
   a.       jsou slo�en� ze sv�tidel, kter� maj� do sm�r� 90� a~vy���ch
   sv�tivost 0 cd na 1000 lumen� vyd�van�ho sv�teln�ho toku,}
   
   Ve v�kladu je uvedeno, �e sv�tivost 0 candel na 1000 lumen (0 cd/klm)
   je hodnota do 0,499 cd/klm. Bude-li sv�tivost o~0,001 cd/klm vy���,
   tak ji� sv�tidlo nevyhovuje. M��it s~p�esnost� na tis�ciny cd/klm je
   technicky prakticky nemo�n�. Je to stejn�, jako prohl�sit, �e plaveck�
   baz�n bude vyhovuj�c� pouze tehdy, kdy� jeho d�lka bude nejv��e
   50,00005 m. Bude-li 50,00006 m  pak nevyhovuje; rozhoduje  0,01
   milimetru (jen pro ilustraci - teplotn�mi zm�nami se d�lka baz�nu m�n�
   o~n�kolik milimetr�). Tato p�ikazovan� p�esnost je tedy zcela
   nesmysln�.
\ec

V�klad ve skute�n�m konceptu n�vrhu prov�d�c�ho p�edpisu je pon�kud
jin�, jednodu���. Ale i~tento v�klad je zcela v~po��dku. Uk�e-li m��en�
hodnotu vy���, ne� je p��pustn�, je to informace o~nevhodnosti sv�tidla. 
Je-li nesouhlas men�� ne� nejistoty m��en�, lze jej zanedbat, je-li
v�t��, sv�tidlo je nevhodn�. Uv�st hodnotu 0,499 nen� nerozumn�, neb 
limit je pot�eba stanovit s~vy��� p�esnost� ne� mohou poskytnout
skute�n� m��en�. 

Mezn�ch p��pad�, kdy je to obt��n� rozhodnout, v~praxi bude zanedbateln�
mno�stv�. Valn� v�t�ina vyhovuj�c�ch sv�tidel nevy�aduje ��dn� m��en�,
neb vlastnost, �e nesv�t� pry� od ter�nu, vypl�v� z~jejich konstrukce 
a~na prvn� pohled ji (dokonce i~z~fotografie) m��e konstatovat kdokoliv 
i~bez odborn�ho �kolen�. 
   
\bc
   V~dal��m p�smenu t�ho� paragrafu a~odstavce se ��k�:
   
     c. \cp{jsou realizov�ny tak, aby osv�tlen� plochy nep�ekra�ovaly
     minim�ln� �rove� st�edn�ho udr�ovan�ho jasu vy�adovanou
     bezpe�nostn�mi normami, pokud existuj�,}
     
   Doklad o~tom, �e autor nev� o~�em mluv� a~nezn� na�e normy. V~na�ich
   p�edpisech je normov�n �asov� minim�ln� jas (osv�tlenost)! "St�edn�
   udr�ovan� jas" je pou��v�n v~zahrani��, ale i~tam p�ipravuj� p�echod
   na na�e pojet� �asov� minim�ln�ch hodnot, proto�e jsou jednozna�n� 
   a~pr�kazn�. Tak�e po�adavek vyhl�ky je vlastn� krokem zp�t.
   
   Opominu-li, �e st�edn� hodnoty u~n�s nejsou zavedeny, pak v�klad
   p�smene "c" v~d�sledku znamen�, �e se nesm� soustava udr�ovat!
   V~okam�iku kdy se vy�ist� sv�tidla, �i dokonce vym�n� sv�teln� zdroj,
   tak soustava bude osv�tlovat plochu na hodnotu vy��� ne� je minim�ln�
   �rove� st�edn�ho jasu, ale dokonce vy��� ne� st�edn� jas. A~to je
   podle vyhl�ky nep��pustn�! Tedy dal�� nesmysl.
\ec

Soudn� znalec v~technick� discipl�n� by m�l v�d�t, �e st�edn� hodnota
m��e b�t my�lena pro �asov� interval stejn� dob�e jako t�eba pro
d�lkov�, plo�n� �i objemov�. Z~textu odstavce je naprosto zjevn�, �e 
v~n�m jde o~st�edov�n� p�es osv�tlenou plochu, nikoliv p�es �as. St�edn�
jas se po��t� jako pr�m�r z~r�zn�ch plo�ek nap�. silnice. 
S~alternativn�m ozna�en�m ,,pr�m�rn�``  se u��v� v~on�ch technick�ch
norm�ch.  Adjektivum ,,udr�ovan�ho`` pak ozna�uje pr�v� ono autorovo
,,�asov� minim�ln�ho``  (t�m se rozum� na na konci �ivota v�bojek 
i~sv�tidel).

Jist� je mo�n� i~tento odstavec doplnit v~p�edpise koment��em, aby mu
rozum�li i~ti, pro n� jsou obor osv�tlov�n� �i fyzika v�bec dosti
nezn�m�.

\bc   
   Jako posledn� uk�zku vyb�r�m �3, odstavec 2
   
   \cp{Ve�ker� st�vaj�c� sv�teln� za��zen� produkuj�c� velk� zne�i�t�n�,
   jako koule, lucerny a~podobn�, mus� b�t vybavena vhodn�m st�n�c�m
   za��zen�m schopn�m omezit a~nasm�rovat sv�teln� tok sm�rem k~zemi, aby
   sm�rem vodorovn�m a~v��e nep�es�hla jejich sv�tivost 15 cd na 1000
   lumen�.... }
   
   Ve v�kladu pak stoj�:
   
\cp{15 cd na 1000 lm je... 

   ....V p��pad� op�lov� koule, kter� je ze v�ech stran a~po cel�m
   povrchu stejn� sv�tl� (tj. m� stejn� jas), to znamen�, �e po �prav�
   sm� b�t z~vodorovn�ho sm�ru vid�t jen necel� p�tina jej�ho pr��ezu. To
   lze doc�lit instalov�n�m krytu, pod kter� p�i pohledu zboku vy�n�v�
   nejv��e polovina polom�ru koule.}
   
   Doklad neznalosti z�klad� fyziky a~zneu�it� vyhl�ky.
   
   Je to stejn� nesmysln� tvrzen�, jako kdybych tvrdil, �e kdy� zakryji
   ��st b�l�ho listu pap�ru rukou, tak nezakryt� ��st pap�ru ztmavne.
   
   Pokud se sv�tidlo ve tvaru op�lov� koule zaclon� zp�sobem popsan�m ve
   v�kladu, tak jeho sv�tivost bude v~m�stech zaclon�n�ch pochopiteln�
   nulov� (opravdu nulov�). V~nezakryt� ��sti bude naopak jasn�j��,
   proto�e ��st sv�tla, kter� p�ed zakryt�m unikala mimo sv�tidlo, se
   odraz� zp�t a~bude vystupovat nezakrytou ��st�. Tato �prava nav�c
   sn��� ��innost sv�tidla o~t�etinu. Kde jsou pak proklamovan� �spory
   elektrick� energie?
   
   O~zneu�it� vyhl�ky hovo��m proto, �e v~�3, odst. 2 se hovo�� o~tom,
   �e sv�tivost 15 cd/klm je p��pustn� pro vodorovn� a~vy��� sm�r.
   Posta�ilo by tedy zaclonit sv�tidlo pouze tak, aby vy�n�val cel�
   polom�r koule (nikoli polovina polom�ru). Popsan� �prava v�ak zaclon�
   sv�tidlo tak, �e vyza�uje pod �hlem p�ibli�n� 63� od svislice. A~SpTM
   v~jin�ch materi�lech nesmysln� po�aduje clon�n� sv�tidel 60� a~tak
   t�mto zp�sobem nep��mo sv�j po�adavek do vyhl�ky "propa�ovala".
   Clon�n� sv�tidel na 60� m� dalekos�hl� d�sledky - ekonomick� 
   i~bezpe�nostn�, kter� v~p��pad� z�jmu dolo��m.
\ec

V��e uveden� sekvence zpo��tku p�es nesmysln� srovn�n� bud� dojem, �e si
autor pov�iml zjednodu�en�ho v�kladu v~koment��i konceptu n�vrhu
prov�d�c�ho p�edpisu. M� formulace je ale p�esto spr�vn�, d�ky p��vlastku
,,necel�`` a~p��slovci ,,nejv��e``.

P�id�-li se k~hypotetick�mu izotropn�mu sv�tidlu podoby ml��n� 
(to je asi vhodn�j�� p��vlastek ne� ,,op�lov�``) koule
nejev�c�mu okrajov� ztemn�n� (tj. jeho� v�echny plo�n� elementy maj� p�i
pohledu odkudkoliv stejn� jas) zven�� shora nepr�hledn� kryt, skute�n�
v~n�jak� m��e stoupne jas vy�n�vaj�c� ��sti on� ml��n� koule. V~jak� m��e,
to z�le�� na �ad� okolnost�. V�klad, kter� v~onom konceptu uv�d�m,
umo��uje takov� adaptace bez dal��ho m��en�, co� je pro praxi nezbytn�. Je
dosti benevolentn�, co� ale nen� vada.

Ve skute�nosti ml��n� koule m� na okraji jas men�� a~v�klad tak mnoho 
benevolence neposkytuje.

V~dal��m textu ale autor d�l� hrubou chybu, zes�lenou je�t� svou p�edchoz�
�vahou. Jak plyne z~definice jednotek, izotropn� sv�tidlo vyd�vaj�c�
sv�teln� tok 1 klm m� ve v�ech sm�rech sv�tivost 1000/4p� kandel, tedy asi
80 cd. Jestli�e jej polovinu zakryjeme, pak zb�v� 40 cd, ne 15 cd, jak
po�aduje koncept n�vrhu p�edpisu. 

N�sleduj�c� autorovy �vahy o~�hlech vyza�ov�n� jsou u� jen pro pobaven�.
Kdov�, jak si to p�edstavuje.

Technicky lze k~tomu je�t� dodat, �e samoz�ejm� onen p��davn� nepr�hledn�
kryt m��e b�t uvnit� zrcadlov� a~sv�tlo koule u�ite�n� sm�rovat, ��m�
osv�tlenost ter�nu vzroste �ekn�me na dvojn�sobek. Plakat nad sn��en�m
��innosti sv�tidla (pr� o~t�etinu, pro� ne) je pak sm�n�. Nejvy���
��innost m� samoz�ejm� hol� v�bojka �i ��rovka pov�en� na dlouh� ����e --
p�esto takovou v�c m�lokdo pova�uje za ide�l i~pro sv�cen� v~interi�ru,
nato� venku.

\bc   
   Dne 5. �nora 2002
   
   Ing. Tom� Maixner,
   
   Soudn� znalec, p�edseda �esk� t�matick� skupiny "Interference by Light
                     of Astronomical Observations CIE"
   
   
   �ernolice 6, 252 10 Mn��ek pod Brdy
   
   Tel. 02 - 99 19 303, 0604 27 77 29
   
   E-mail - dql@dql.cz
\ec   

Nedostatky z�kona, pokud jde o~jeho ��sti t�kaj�c� se sv�teln�ho
zne�i�t�n�, autor st�� dolo�il. Jen sv� p��n�, ,,aby ��dn� z�kon nebyl``,
vyjevil velmi d�razn�. 

Patlat on�ch n�kolik jednoduch�ch odstavc� z�kona 
s~�dajnou (neexistuj�c�) vyhl�kou je hloup� obt�ov�n� poslanc�. 
��el ale z�ejm� sv�t� prost�edky.

Informace o~kvalitn�m, co nejm�n� �kod�c�m venkovn�m osv�tlov�n�
m��e ka�d� naj�t na �esk� str�nce \wwws{http://svetlo.astro.cz}.

\bigskip\noindent v~Brn�, �ter� 12. �nora 2002

\input jh_sih.lt

\end{document}

