\input a5_cz.ltx
 \usepackage{graphicx}

%begin{latexonly}}
\ifx\pdfoutput\undefined
 \newcommand{\mylabel}[2]{#2}
 \newcommand  {\myref}[2]{\emph{#2}}
\else
 \usepackage
  [pdftex, bookmarks,bookmarksopen,backref,pdfview=fitb,
   backref,
   pdfauthor = {Jan\ Hollan},
   pdftitle  = {Vyt�p�n�\ s\ automatickou\ regulac�},
   pdfsubject= {Heating\ with\ automated\ control},
   pdfkeywords={�sporn� budovy, t�snost, izolace, komfort, teploty}
   ]
  {hyperref}
 \newcommand{\mylabel}[2]{\hypertarget{#1}{#2}}
 \newcommand  {\myref}[2]{\hyperlink  {#1}{\emph{#2}}}
\fi
%end{latexonly}}

%\renewcommand{\thesubsection}{\arabic{subsection}.}

%\newcommand{\old}[1]{}
%\newcommand{\oldnew}[2]{#2}
%\newcommand{\newold}[2]{#1}
%\newcommand{\new}[2]{#2}

\input myhtml.lt
\begin{htmlonly}
 \newcommand{\mylabel}[2]{\label{#1}{#2}}
 \newcommand  {\myref}[2]{\hyperref{#2}{#2}{}{#1}}
\end{htmlonly}

\clubpenalty 10000 
\widowpenalty 10000 


\begin{document}
\splithyphens

\title{Vyt�p�n� s~automatickou regulac�}
\author{Veronica (Jan Hollan)}
\maketitle

\tableofcontents

\section{Abstrakt}

Nov� zp�sob topen� v~Host�t�n� (pomoc� obecn� v�topny)
by m�l v�st k~vy���mu komfortu p�i nevelk�ch v�daj�ch jednotliv�ch dom�cnost�. 
Hlavn� podm�nkou pro to je, aby se dom�cnosti nep�et�p�ly. Jednak je 
v~p�etopen�m dom� 
nep��jemn� (obl�ci se je snadn�, muset chodit doma v~zim� v~tren�rk�ch 
je padl� na hlavu) a~jednak jsou v�daje na teplo dan� docela jednodu�e 
pr�m�rnou teplotou doma b�hem topn�ho obdob�. O~jej� udr�ov�n� se m� 
starat automatick� regulace v~ka�d�m dom�. 

Aby regulace fungovala, mus� b�t spr�vn� nastaven� jej�
vlastnosti. K~tomu slou�� v~nejjednodu���m p��pad� �ty�i parametry.

U~regul�toru RVA 66.540 pou�it�ch v~Host�t�n� (v�robce Siemens, divize
Landis\&Staefa) jsou to p�edev��m hodnoty, kter� se nastavuj� ,,na
��dc�ch``
 \bi
 \item \textbf{30} (o~kolik m� b�t voda v~topen� teplej��, kdy� se venku
ochlad�
o~deset stup�� a~uvnit� m� z�stat dvacet stup��)
a~\item \textbf{66} (p�i jak�m rozd�lu
teplot uvnit� a~venku je�t� nen� pot�eba topit v�bec).
 \ei
Pokud jsou ob�
hodnoty nastaven� spr�vn� a~venku je n�kolik dn� stejn� teplota, m�la by
b�t teplota v~interi�ru pr�v� takov�, jak� je nastaven� na regul�toru.

Dal�� parametr ��k�, jak moc m� regul�tor p�ihl��et ke kol�s�n�
venkovn�ch teplot v~pr�b�hu dne. Pro mas�vn� domy jen trochu, k~tomu je
pot�eba, aby ,,na ��dku``
 \bi
 \item \textbf{74} byla hodnota 0 a~\emph{ne
p�vodn� jedni�ka} (ta je pro velmi lehk� domy, kter� vystydnou za hodinu).
 \ei

Posledn� parametr se t�k� toho, jak se m� regul�tor chovat, kdy�
zm�n�me po�adovanou teplotu v~interi�ru (nap�. na jednu ze t�� hodnot, mezi
kter�mi lze p�ep�nat). Hlavn� je, aby ,,na ��dku``
 \bi
 \item,,OEM`` \textbf{22}.
 \ei
byla dostate�n� velk� hodnota, nejsp�� maxim�ln� mo�n� (20), pro mal� domky
mo�n� trochu men�� (snad i~jen 16, ale \emph{rozhodn� ne p�vodn� dvojka!}).

Domy v~Host�t�n� jsou byteln� a~je proto zbyte�n� se sna�it n�jak vyzr�t 
na ��et za topen� t�m, �e �lov�k nech� topit b�hem dne n�kdy v�ce a~jindy t�eba 
v�bec. Pr�m�rnou teplotu uvnit� domu to moc neovlivn� a~jen na n� ve 
skute�nosti z�le��. D�m znateln� vystydne a� za den nebo del�� dobu, tak�e 
n�jak� programov�n� topen� m� v�znam a� na t�den. Je�t� v�znamn�j�� by to 
bylo na del�� obdob�, ale to regul�tor u� neum�. 

Podrobn�ji o~nastavov�n� v~odstavc�ch \myref{nastaveni}{Z�kladn� nastaven�}
a~\myref{stydnuti}{Jak rychle d�m stydne nebo se oh��v�}.

Pokud m� n�kdo k~z�kladn�mu regul�toru dopln�k, 
pokojov� ovlada� s~�idlem teploty, 
mus� m�t spr�vn� nastaven� je�t� t�i ,,��dky``
 \bi
 \item \textbf{75} (stejn� jako \textbf{67}) na hodnotu 1 
 \item ,,OEM`` \textbf{22 a~24} na maximum, tj. 20. 
 \ei
Naopak p�estane z�le�et na ,,OEM ��dku`` 22.

Trochu jin� ��slov�n� ��dk� je uvedeno v~nev��e�n�m dokumentu k~regul�toru, 
kter� lze st�hnout jako
\http{www.landis.cz/prd/doc/p2378c.pdf}. Pro verze regul�toru pou�it� 
v~Host�t�n� jsou p��slu�n� dokumenty nouzov� dostupn� 
ve form�tu html
v~adres��i 
  \www{astro.sci.muni.cz/pub/hollan/e\_papers/topeni}
{http://astro.sci.muni.cz/pub/hollan/e_papers/topeni}, v~podadres��i 
rva66.540/servisni jsou i~nejpodrobn�j�� dostupn� informace. 

Aby tomu ale �lov�k dob�e porozum�l, mus� se zamyslet nad topen�m a~v�emi
jeho variantami d�kladn�. K~tomu mohou pomoci n�sleduj�c� informace a~ov�em
i~vlastn� pozn�mky, viz z�v�re�n� odstavec \myref{denik}{Provozn� den�k}. 


\section{Topen� v~b�n� budov�}

B�n� domy maj� t�k�, masivn� zdi z~pln�ch cihel. Takov�m dom�m dlouho
trv� ne� vystydnou nebo se oh�ej� a~p��jemn� teplota se v~nich proto
udr�uje docela snadno. Daj� se klidn� vyt�p�t n�razov� velk�m v�konem, aby
se teplota o~kus zvedla a~pak zase zvolna klesala (velk�mi kachlov�mi
kamny nebo teplovodn� soustavou s~velik�mi radi�tory). Daj� se tak�
vyt�p�t v�konem st�l�m, kter� ob�as zm�n�me, zm�n�-li se na v�ce dn�
teplota venku. 

Pr�m�rn� v�kon, kter� je pro vyt�p�n� pot�eba, je p�itom d�n pr�v�
rozd�lem pr�m�rn� teploty venku a~teploty, kterou chceme m�t uvnit�. Kdyby
v~budov� nikdo nebyl a~nem�la by ji�n� okna, byl by pot�ebn� v�kon
jednodu�e �m�rn� rozd�lu teplot venku a~uvnit� (pomineme-li, �e jedna
teplota ,,venku`` b�v� jin�, toti� m�lo prom�nn� teplota hl�ny pod domem). 

U~budovy ob�van� a~s~okny je to jinak, proto�e p�i venkovn�ch teplot�ch
kolem patn�cti stup�� ur�it� sta�� teplo, kter� se uvol�uje p�i b�n�ch
�innostech, aby bylo uvnit� kolem dvaceti stup��. Pokud p�kn� sv�t�
slunce, m��e b�t venku i~chladn�ji, a~p�esto nen� je�t� pot�eba topit.
Topn� obdob� je d�ky tomu o~dost krat�� ne� obdob�, ve kter�m je pr�m�rn�
venkovn� teplota men�� ne� dvacet stup��. 

Automatick� regulace topen� v~t�k� budov� m� nahradit ru�n� upravov�n�
jeho v�konu jednou za den �i za t�den. Ru�n� bychom se orientovali podle
teplom�ru v~n�kter� m�stnosti, kde n�m na teplot� z�le��, podle teplom�ru
venkovn�ho a~tak� podle po�as�, jak je vid�me nebo i~jak o~n�m mluv�
p�edpov��. Je-li r�no doma trochu chladno a~venku m�rn� mr�z, ale je p�kn�
jasno, topen� asi nep�id�me, d�m n�m oh�eje p�es den slunce.  Je-li nebe
temn� a~obleva nen� v~dohledu, asi bychom m�li p�itopit, jinak interi�r
je�t� v�ce vystydne. 


\section{Automatick� regulace}

o~tom tak moc nep�em��l�. V~nejjednodu���m p��pad� m� jedin� teplotn�
�idlo, bu� v~interi�ru nebo venku. Pokud je �idlo venku, mluv� se v~�esku
o~regulaci ekvitermn�.  Ta zvy�uje v�kon topen�, kdy� teplota venku kles�. 

V�kon lze m�nit r�zn�mi zp�soby. Bu� p��mo, nap�. ovl�d�n�m p��toku plynu
do ho��k� nebo p��vodu vzduchu do kotle na d�evo, nebo zprost�edkovan�. 
T�eba nastaven�m doby ho�en� plynov�ho kotle (a~naopak doby ne�innosti). 
Pokud je voda v~dom�c�m topen� oh��v�na vodou z~v�topny, m�sto v�konu
dom�c�ho topen� se snadn�ji nastavuje teplota jeho topn� vody. P��kon
dod�van� do domu pak z�vis� na pr�toku topn� vody a~na jej�m ochlazen�,
co� souvis� s~po�tem otev�en�ch radi�tor�. 

Ekvitermn� regulace se v~posledn�m p��pad� vlastn� sna�� udr�ovat rozd�l
teploty topn� vody a~pokojov� teploty zhruba �m�rn� rozd�lu teploty uvnit�
a~venku. V�kon p�itom m��e b�t velmi r�zn�, podle toho, jestli se vyt�p�
cel� d�m nebo jen jeho ��st -- tedy podle toho, kolika radi�tory voda
prot�k�. 

Ekvitermn�mi regul�tory jsou osazeny v�echny domy v~Host�t�n� p�ipojen� na
v�topnu, proto se d�le budeme v�novat hlavn� jim. 


\section{Vyt�p�n� ��sti nebo cel�ho domu}

Ovliv�ovat dod�van� v�kon (a~tedy i~to, kolik za teplo zaplat�me) lze
p�edev��m tak, �e se naplno vyt�p�j� jen n�kter� prostory a~v~ostatn�ch
jsou radi�tory t�m�� zav�en�. V~t� chv�li ale u� nemus� teplota topn� vody
sta�it na to, aby bylo dost teplo tam, kde m� b�t, hlavn� pokud tam nejsou
radi�tory dost velk�. Pomoci si lze spor�kem na d�evo nebo ,,o�izen�m``
regul�toru. 

Nastaven�ch teplot lze toti� doc�lit v�t�inou jen tehdy, kdy� se vyt�p�j�
v�echny prostory s~radi�tory a~�nik tepla ven se d�je jen skrze tlust�
vn�j�� zdi (a~okna). Pokud se vyt�p� nap�. jen dv� m�stnosti ze �ty�,
teploty v~nich budou ni���, proto�e teplo z~nich te�e i~p�es tenk�, m�lo
izoluj�c� vnit�n� zdi. Napravit se to d� tak, �e se na regul�toru nastav�
o~n�co vy��� ,,jmenovit�` teplota, t�m vy��� oproti t�, kterou opravdu
chceme dos�hnout, ��m je venku chladn�ji. To ov�em znamen�, �e se p�i
oteplov�n� mus� nastaven� teplota na regul�toru zase sni�ovat bl��e ke
skute�n� po�adovan�. 

Regul�tor je ale mo�n� nastavit (viz ��st \myref{nastaveni}{Z�kladn�
nastaven�})  naopak na stav, kdy se nevyt�p� cel� d�m. Pak je zase
pot�eba, pokud otev�eme v�echny radi�tory, nastavit na regul�toru ni���
teplotu ne� chceme skute�n� m�t. V~ka�d�m p��pad� by m�lo b�t z�kladn�
nastaven� regul�toru takov�, aby odpov�dalo nej�ast�j��mu rozsahu vyt�p�n�
domu, tj. aby se nastaven� teploty na regul�toru shodovalo v�t�inou se
skute�nost�. 

Lep�� ne� �idit regul�tor nastaven�m jin� teploty ne� je ta, kterou
skute�n� chceme m�t, je v�dycky p�estavit jeho vlastnosti, viz
\myref{nastaveni}{Z�kladn� nastaven�}, sta�� m�t na cedulce u~regul�toru
poznamenan� osv�d�en� hodnoty pro r�zn� zp�soby vyt�p�n�.

\section{T�i c�lov� teploty}

U~regul�tor� pou�it�ch v~Host�t�n� je mo�nost st��dat t�i c�lov� teploty
interi�ru. Jen dv� vy��� z~nich (,,jmenovitou`` a~,,�spornou``) je ale
mo�n� naprogramovat dop�edu, tj. zvolit si doby, kdy se zm�n� teplota
topn� vody. Na t�et� z~nich lze regul�tor p�epnout tla��tkem
,,protimrazov� ochrany``. Pokud se skokem klesne po�adovan� teplota
v�ce ne� o~stupe�, do jedn� minuty by m�lo p�estat b�et i~ob�hov� �erpadlo
a~zapnout by se m�lo a� za dlouhou dobu, a� d�m skute�n� vystydne.\footnote
 {To ale plat�, jen kdy� je venku nad nulou, jinak �erpadlo b�� bu� po
chvilk�ch (kdy� je tepleji ne� p�t stup�� pod nulou) nebo dokonce po��d,
i~kdy� se voda v~topen� skoro neoh��v� (aby se i~v~mraze nadlouho
zastavilo, bylo by nutn� protimrazovou ochranu vy�adit).}
   
T�i c�lov� teploty maj� slou�it k~tomu, aby teplota interi�ru nebyla
zbyte�n� vysok�, kdy� to nikdo nepot�ebuje. To m��e b�t osm hodin v~dob�,
kdy� jsme v~posteli nebo i~dal��ch osm hodin, kdy� jsme pry�. Tehdy jist�
sta��, kdy� je uvnit� 17 stup��. Zato v~dob�, kdy� doma posed�v�me, chceme
m�t m�stnost teplou mo�n� a� 21 stup��. Pokud nen� velk� mr�z a~topn�
syst�m m� velk� p�ebytek mo�n�ho v�konu, skute�n� m��eme nechat teplotu
takto kol�sat. Je-li doba s~ni��� nastavenou teplotou (v~na�em p��kladu 17
stup��) �estn�ct hodin denn�, u�et��me mo�n� a� patn�ct procent tepla,
pokud je to jen osm hodin, tak jen polovinu z~toho. Nen� to moc, ale m��e
to st�t za to. 

Jestli se ale bude opravdu da�it m�nit teplotu v~dom� tak moc, aby se to
vyplatilo, z�le�� na jeho hmotnosti a~izolaci. U~t�k�ho, dokonce
i~neizolovan�ho domu teplota ani bez topen� za p�l dne moc nepoklesne
a~tak je snaha o~regulov�n� teplot b�hem dne m�lo platn�. P�esto nen�
nesmysln� -- kdy� nic nestoj�, chloupek u�et��, a~obyvatel� domu to berou
jako z�bavu, pro� to nezkusit. 

V�jimkou je jen doba tuh�ch mraz�. Pak je toti� ve spr�vn� navr�en�m
syst�mu pot�eba topit po��d, proto�e u� nem� ��dn� rezervy! No�n� pokles
teploty pak je pot�eba vypnout, r�no by se d�m asi nesta�il oh��t. Obecn�
vyt�p�n� v~Host�t�n� takto spr�vn� navr�en� je, proto�e nejteplej�� voda,
kterou poskytuje, m� teplotu 80\degC. D�lkov� vyt�p�n� s~vodou v�ce horkou
znamen� v�dy velk� pl�tv�n�, proto�e v�ce tepla ut�k� z~rozvod� do zem�.

Mimochodem, za slunn�ho mraziv�ho po�as� se o~vhodn� chod teplot postar�
slunce -- odpoledne a~ve�er bude nejtepleji a~p�es noc budova zase trochu
vystydne. 

\emph{M� rada pro Host�t�n proto zn�:  nem�te-li d�m s~lehkou konstrukc�,
��dn� denn� programov�n� teplot v�bec nepou��vejte} (podrobn�ji viz na
konci bro�urky, v~dodatku \myref{podivne}{Regul�tor a~zm�ny teploty v~dom�}).

V�t�� v�znam m� st��d�n� teplot ne p�es den, ale na dobu t�dne �i del��,
kdy� odj��d�me pry�. Zisk je d�n t�m, o~kolik se n�m na danou dobu poda��
sn��it pr�m�rnou teplotu interi�ru. ��inn� by bylo regulaci p�epnout na
teplotu nejni���, jen spolehliv� br�n�c� zamrznut� (radi�tory by ale m�ly
b�t v�echny aspo� trochu otev�en�) a~topen� na nejvy��� teplotu
naprogramovat a� na dobu p�ed o�ek�van�m n�vratem. Podle hmotnosti domu
a~doby, na kterou odj��d�me, bychom okam�ik zatopen� nastavili na jeden
den a� t�den p�ed n�vratem. Takov� programov�n� ale regul�tor neumo��uje,
volit lze jen mezi ,,jmenovitou`` a~,,�spornou`` teplotou -- na dobu del��
nep��tomnosti je tedy pot�eba nastavit st�edn�, ,,�spornou`` teplotu velmi
n�zko, �ekn�me na deset stup�� (nebo i~n��e, podle toho, o~jak dlouhou
nep��tomnost p�jde). 

Zisk z~velk�ho sn��en� teploty t�eba na cel� t�den je u� p�kn�.
Automatick� regulace m� teprve v~takov�m p��pad� skute�nou v�hodu oproti
regulaci ru�n� -- kdybychom za�ali topit a� po n�vratu, prvn� dny by bylo
doma dost zima.  Pokud ale m��e zatopit v�as soused, nev�hoda ru�n�
regulace odpad�, dokonce m� p�i promy�len�m postupu v�hodu -- ru�n� lze
topen� pustit na pln� v�kon, kde�to nedokonal� ekvitermn� regulace nev�,
jak moc d�m mezit�m vystydl a~neum� topit naplno. Nezb�v� ne� ji
o�idit t�m, �e nastav�me jmenovitou teplotu na nejvy��� mo�nou hodnotu
(26\degC). Pak ale hroz�, �e kdy� d�m nesta�il vystydnout, proto�e se 
venku ne�ekan� oteplilo,
m��eme m�t doma po n�vratu horko.
V�ce o~takov�ch pokusech op�t dodatek
\myref{podivne}{Regul�tor a~zm�ny teploty v~dom�}.) 

Slepota ekvitermn� regulace se projev� tak� tehdy, kdy� sv�t� slunce nebo
je naopak temn� den -- v~prvn�m p��pad� top� moc, ve druh�m asi m�lo. 
Regulace tak� nev� nic o~tom, kolik je v~budov� dal��ch mimo��dn�ch zdroj�
tepla, nap�. jestli jsme zatopili v~kamnech. Na to m��eme nakr�tko
reagovat nap�. t�m, �e sn���me ,,jmenovitou`` teplotu a~skute�n� teplota
interi�ru p�esto neza�ne klesat. 

(Aby regulace reagovala na oslun�n�, m��e b�t v�hodn� um�stit �idlo na
ji�n� st�nu domu, ale zast�nit je krytem.) 


\mylabel{nastaveni}{\section{Z�kladn� nastaven�}}

Jestli�e se teplota v~dom� neshoduje se ,,jmenovitou`` teplotou nastavenou
na regul�toru nejen v�jime�n�, ale v�t�inu �asu, je z�kladn� nastaven�
�patn�. Z�kladn� nastaven� nen� pops�no na �vodn�m let��ku A4, je ale t�m
daleko nejd�le�it�j��m a~u�ivatel by je m�l tak� ovl�dat. 

Pot�ebn� teplota topn� vody je zhruba line�rn� funkc� rozd�lu teplot venku
a~uvnit� domu: nakresl�me-li si graf, kde na svisl� ose je pot�ebn�
teplota topn� vody a~na vodorovn� teplota venku, pak je z�vislost mezi
ob�ma teplotami zhruba p��mkov�. Sklon p��mky je t�m men��, ��m je d�m
l�pe tepeln� izolov�n a~tak� ��m v�t�� je pom�r plochy radi�tor�
a~vn�j��ch ploch domu.  Dobr� ut�sn�n� domu, tlust� izolace a~st�l�
vnit�n� zdroje tepla (chladni�ka �i mrazic� box, lid�, va�en�, pran�,
sv�tla a~dal�� elektrick� spot�ebi�e)  krom� toho p��mku posouvaj�
k~ni���m venkovn�m teplot�m (to znamen�, �e topen� se zap�n� pozd�ji). 

Ve skute�nosti neb�v� z�vislost mezi venkovn� teplotou a~pot�ebnou
teplotou topn� vody p�esn� p��mkov�. Pokud se radi�tory chovaj� do zna�n�
m�ry podle sv�ho n�zvu, tedy jako z��i�e, jsou p�i vy���ch teplot�ch
��inn�j�� a~teplota topn� vody nemus� pak stoupat tak rychle. Tak� by to
tak bylo v~p��pad�, �e d�m je velmi dokonale t�sn� a~�e v�tr�me
pochopiteln� t�m m�n�, ��m je v�t�� mr�z. U~net�sn�ho domu je to naopak,
tj. v�tr�n� �kv�rami je t�m v�t��, ��m je venku chladn�ji. To by pak
z�vislost mohla z�stat p��mkov� nebo se dokonce ohnout naopak. Regulace
s~ni��m takov�m ale nepo��t�, skute�n� je lep�� d�m ut�snit (tj. nap�.
i~uzav��t nepou��van� kom�ny) ne� vym��let regulaci pro takov� ne��douc�
p��pad. 

Oba tyto parametry, tj. sklon p��mky (vlastn� m�rn� prohnut� ,,topn�
k�ivky``) i~jej� posun vlevo �i vpravo, jsou pro ka�d� d�m jin�. Jak je
uvedeno v��e, z�le�ej� tak� na tom, kter� prostory chceme obvykle vyt�p�t.
\emph{Sklon se nastavuje ,,na ��dku \textbf{30}`` a~posun k�ivky ,,na
��dku \textbf{66}``.}


\begin{figure}[htb]
 \includegraphics{../topne.kri/tk_k20_1}
 \caption{ P��klady k�ivek, z~nich� n�kter� by mohla platit pro p��pad, �e
vyt�p�te na teplotu 20 stup��, a~�e se topidla chovaj� ne jako z��i�e, ale
jako ,,konvektory``, jsou uveden� v~obr�zku. Nakreslit si je m��e ka�d�
programem gnuplot, viz adres��
\www{astro.sci.muni.cz/pub/hollan/e\_papers/topeni}
{http://astro.sci.muni.cz/pub/hollan/e_papers/topeni}. 
       } 
 \end{figure}

Pot�ebnou korekci nastaven� k�ivky lze odhadnout podle toho, o~kolik se
li�ila ,,jmenovit�`` a~skute�n� teplota v~dom� p�i n�zk�ch, st�edn�ch
a~vy���ch venkovn�ch teplot�ch. Pokud byl rozd�l po��d stejn�, sta��
k�ivku posunout. Pokud rozd�l ,,jmenovit�`` a~skute�n� teploty rostl
s~klesaj�c� venkovn� teplotou, je pot�eba zv��it jej� sklon. Pokud naopak
byla skute�n� teplota oproti ,,jmenovit�`` t�m vy���, ��m bylo venku
chladn�ji (�ili regul�tor za�al p�et�p�t, kdy� se ochladilo), 
je pot�eba sklon zmen�it. 

�daj sklonu znamen� zhruba, o~kolik se mus� zv��it teplota topn� vody,
kdy� se venku ochlad� �ekn�me ze sedmn�cti na sedm stup��. 

Paraleln� posun k�ivky zvol�me kladn� tehdy, kdy� je pot�eba m�t topnou
vodu teplej��. 

O~v�ech zm�n�ch nastaven� i~o~jejich d�vodech je velmi vhodn� 
\emph{v�st p�semn� z�znamy}, nejsn�ze asi v~se�itku 
(viz \myref{denik}{Provozn� den�k}) u~regul�toru. 
Hod� se ps�t i~teploty venku a~v~interi�ru, 
zejm�na kdy� se ty druh� neshoduj� s~nastaven�mi. 
Ze zaznamenan�ch rozd�l� je dob�e mo�n� odhadnout pot�ebnou zm�nu nastaven�.

\mylabel{stydnuti}{\section{Jak dlouho d�m stydne nebo se oh��v�}}

Nastaven� na ��dc�ch 30 a~60 zaji��uje jen to, aby se d�m dlouhodob�
nep�et�p�l. P�i p�echodu z~jednoho re�imu do druh�ho ale stydne (nebo se
naopak oh��v�) ka�d� d�m jinak rychle. Kdy� chceme, aby teplota domu na
p�l dne klesla, je pot�eba s~p�edstihem p�estat topit, mo�n� i~na takov�ch
osm hodin. Pak je rovn� s~p�edstihem pot�eba zase za��t topit, 
nejl�pe s~maxim�ln�m v�konem, aby teplota mohla z�stat co nejd�le sn��en�. 

Jedno nastaven� na regul�toru pou�it�m v~Host�t�n� sv�m n�zvem napov�d�,
�e se tepeln� setrva�nosti domu t�k�. Je to ,,��dek \textbf{74}``, kter�
mus� b�t \emph{nastaven na hodnotu 0, co� odpov�d� t�k� budov�}. Bohu�el
je z�kladn� nastaven� regul�toru opa�n�, toti� na 1, co� by bylo vhodn�
pro montovan� lehk� d�ev�n� domek. Ve skute�nosti ale tento parametr tak
moc d�le�it� nen�, t�k� se v�hradn� toho, jak moc se p�i topen� m�
p�ihl��et ke kol�s�n� teploty venku b�hem dne. Je l�pe v�kon topen� b�hem
dne m�nit co m�lo, jak kv�li zat��en� obecn� v�topny, tak i~kv�li vyu�it�
p�irozen�ho kol�s�n� venkovn�ch teplot pro p��jemn� m�rn� zm�ny
v~interi�ru, to pr�v� zaji��uje hodnota 0 na ,,��dku 74``.
 
Pro zohledn�n� toho, jak pomalu d�m stydne, kdy� zvol�me ni��� teplotu
v~interi�ru, je k~dispozici jen nastaven�, kter� je nutn� prov�d�t
v~re�imu ,,OEM``.  Pak jde o~��dek \textbf{22}. \emph{Vhodn� hodnota je
maxim�ln� mo�n�, tj. \textbf{20}}. Zd� se, �e
hodnota ud�v�, jak dlouho trv�, ne� d�m vystydne p�i vypnut�m topen� ze
dvaceti stup�� na �estn�ct, kdy� je venku p�t nad nulou. Pokud bychom tuto
konstantu nechali pro d�m z~pln�ch cihel na p�vodn� hodnot� (2), pak by
topen� b�elo skoro po��d a~teplota by klesala tak pomalu, �e bychom to
poznali st�� d��ve ne� za den. Aby d�m vystydl co nejrychleji, mus� se
topen� zcela vypnout a~doba vypnut� je �m�rn� pr�v� hodnot� \emph{KON}
,,na OEM ��dku 22``. 
 (Ze stejn� konstanty by mohl regul�tor odvodit, jak dlouho m�
pak zase topit naplno, ale on to nedovede, asi z~obchodn�ch d�vod�...) 
 

\section{�idlo v~interi�ru}

Druh� z�kladn� zp�sob regulace, kdy je teplotn� �idlo regul�toru
v~interi�ru, spolehliv� zabr�n� velk�m v�kyv�m teploty na mnoho hodin. 
Pokud maj� radi�tory mal� objem nebo je d�m t�k� a~dob�e tepeln� vodiv�
(to je ka�d� d�m z~pln�ch cihel), d� se tak udr�ovat teplota interi�ru
velmi p�esn�. Sou�asn� m��e regulace snadno pou��vat pln� rozsah v�kon�
topen�, tak�e t�eba po del�� dob� nep��tomnosti spust� topen� naplno, aby
se budova nemusela oh��vat �adu dn�. Jen je pot�eba m�t �idlo ve vhodn�m
m�st� budovy. 

Regul�tory pou�it� v~Host�t�n� sice maj� �idlo venku, ale maj� schopnost
pou��vat �idla dv�, krom� levn�ho vn�j��ho i~dal�� �idlo na vnit�n� zdi
v~interi�ru. To u� bohu�el nen� pouh� �idlo, ale dra��� za��zen� dopln�n�
elektronikou a~ovl�d�n�m.

Dopln�n� interi�rov�ho �idla je vhodn� tehdy, kdy� se uk�e, �e ,,nevidom�``
ekvitermn� regulace nedok�e udr�ovat teploty v~dostate�n� �zk�ch mez�ch,
ani kdy� je nastaven� v�ech �ty� parametr� optim�ln� a~�idlo je na slunn�
stran� domu pod krytem. Takov� mo�nosti ale nev���m, padala by v~�vahu
snad jen tehdy, kdy by tvar ,,topn� k�ivky`` v�bec neodpov�dal skute�nosti
(to by mohl b�t p��pad ploch�ch radi�tor�, kter� jsou opravdu sp�� z��i�i
ne� konvektory). Tvar k�ivek toti� bohu�el ovlivnit nelze. 

Jinak vnit�n� �idlo ud�l� vlastn� jen to, �e �asem (za �trn�ct dn�, pokud
se dostate�n� m�n� venkovn� teploty) s~jeho pomoc� zjist� regul�tor vhodn�
z�kladn� nastaven� s�m, to se ale dalo ud�lat za p�r minut ru�n�. (Aby se
z�kladn� nastaven� upravilo, nesm� b�t ,,na ��dku 75`` hodnota 0.) 

Vnit�n� �idlo je ale jedinou mo�nost�, jak spolehliv� urychlit automatick�
p�echod z~jedn� c�lov� teploty na druhou. Jen s~pokojov�m �idlem je toti�
regul�tor ochoten topit na pot�ebnou dobu, ne� teplota interi�ru dos�hne
��douc� hodnoty, opravdu vydatn�. Podm�nkou ale je, aby ,,na OEM ��dc�ch
22 a~24 byly maxim�ln� mo�n� hodnoty, tj. 20. I~tak u~mas�vn�ho domu trv�
zvednut� teploty interi�ru z~deseti stup�� na dvacet dobr� dva dny.

V~ka�d�m p��pad� ale interi�rov� za��zen� umo�n� pohodln�j�� ovl�d�n�. Na
rozd�l od regul�toru samotn�ho je na n�m tla��tko, kter� umo��uje regulaci
p�epnout do re�imu st�edn�, ,,�sporn�`` teploty. 


\section{Tepl� voda}

Z�sobn�k u�itkov� vody lze tak� oh��vat podle programu, kter� p�edem
nastav�me. Pokud jde o~�spory, v�znam to m� nevelk�, hlavn� kdy� je
z�sobn�k v�born� izolovan� (co� by m�l b�t). U�ite�n� by to ale mohlo b�t
v~dob� velk�ch mraz�, pokud bychom i~pak cht�li m�nit domu teploty b�hem
dne -- pro v�topnu je v�hodn�, kdy� u�itkovou vodu oh��v�me jen tehdy,
kdy� d�m vyt�p�me m�n�. 


\section{Kdy� regulace zlob�}

Pokud je v~dom� pon�kud chladn�ji ne� bychom r�di, velk� �koda to nen�. 
Pro jednou sta�� se v�ce obl�knout, h��t n�s m��e v�dom�, �e u�et��me. 
Pokud ale je tepleji, ne� je pot�eba, je to v�n� chyba. V~p��pad�, �e
teplota interi�ru p�esahuje v�ce ne� o~dva stupn� ,,jmenovitou`` teplotu
nastavenou na regul�toru, je pot�eba hned zm�nit
\myref{nastaveni}{z�kladn� nastaven�}, alespo� na jednom z~��dk�
\textbf{30 a~66.} Nejde jen o~pen�ze, ale tak� o~pl�tv�n� a~kone�n�
i~o~nepohodl� -- horko jinde ne� u~kamen je protivn�, v~zim� nejsme zvykl�
chodit v~tri�ku. 

Kdykoliv ale tak� m��eme ud�lat prostou v�c, toti� stisknout tla��tko
v~lev�m doln�m rohu regul�toru a~t�m jej odstavit, p�epnout soustavu na
ru�n� ��zen�. P�itom se oba �krtic� ventily na odbo�ce z~v�topny zav�ou
a~ob�hov� �erpadla topen� i~oh�evu u�itkov� vody pob��. To je jist�
zbyte�n� -- nen�-li mr�z a~nechceme topit �i oh��vat vodu, pak i~�erpadla
ru�n� vypneme. Jinak m��eme pootev��t p��slu�n� �krtic� ventil tak moc,
jak n�m vyhovuje. U~tepl� vody si m��eme nastavit bud�k, abychom ji
zbyte�n� neoh��li a� na osmdes�t stup��. 

Ru�n� ovl�d�n� mus�me pou��t, kdy� chceme co nejrychleji zatopit (ani
regul�tor s~pokojov�m �idlem naplno celou pot�ebnou dobu topit nebude).

\section{Jak u�et�it}

Hlavn� z�sada je samoz�ejm�: nep�et�p�t. Abychom ji mohli dodr�et, mus�
b�t dob�e ovladateln� v�echny ventily u~radi�tor�. P�et�p�n�m lze toti�
nazvat i~pokojovou teplotu v~prostor�ch, v~nich� nikdo neb�v�. V�bec nen�
nutn� kupovat ventily termostatick�, sta�� uvolnit star� kohouty �i
ventily, aby �ly lehce ovl�dat (v~m�stnosti s~pokojov�m �idlem/ovlada�em
dokonce termostatick� ventily b�t nesm�j�, radi�tory tam maj� b�t po��d
naplno otev�en�). Pokud se budou ventily �asto pou��vat, nezatuhnou.
Skute�nou �sporu termostatick� ventil oproti ventilu ru�n� ovl�dan�mu
st�� p�inese. �ivotnost nov�ho ventilu oproti opraven�mu star�mu tak� asi
nebude v�t��. 

Druh� z�sada je, nepou�t�t teplo zbyte�n� ven. Hlavn� je d�m ut�snit.  Ven
by tepl� vzduch nem�l unikat ��dn�mi �kv�rami, u� proto, �e v~takov�ch
�kv�r�ch kondenzuje v~mraze vlhkost, vsakuje do konstrukce a~ta pak nap�. 
plesniv�. Pokud je v~dom� v~mraze nep��jemn� sucho, je jist�, �e je velmi
net�sn�. A� jej ut�sn�me, budeme naopak i~v~mraze v�trat, abychom se
vlhkosti zbavili. Zato kdy� budeme v~mrazech t�den pry�, d�m nevyschne na
troud. 

Je�t� k~tomu p�et�p�n� -- b�valy doby, kdy se za pokojovou teplotu 
pova�ovala hodnota 18\degC. Na takovou se vztahovaly 
hodnoty �daj� ve fyzik�ln�ch a~technick�ch tabulk�ch (pokud se 
nevztahovaly k~bodu mrazu). Na etiket� slovinsk�ho v�na jsem si v�iml 
�daje, �e se m� pod�vat p�i pokojov� teplot�, ��m� se rozum� 16 a� 18 stup�� 
-- vina�sk� tradice je z�ejm� je�t� star�� ne� doby, kter� pamatuji j�. 
Dnes se ud�v�, �e pokojov� teplota je 20\degC. Bohu�el, takov� b�v� 
m�lokde, i~v~prostor�ch, kde se top� za ve�ejn� prost�edky, b�v� mnohdy 
i~25\degC. Doma bychom ale m�li m�t nejv�� t�ch 20 nebo rad�ji 18 -- je to v�c 
zvyku, mm� p�ipad� v~zim� 20 u� nep��jemn� moc. Rozd�l mezi 20\degC{} 
a~18\degC{} u� cosi d� -- u�et�� asi 12\,\% n�klad� na topen� (jeden stupe� za 
celou topnou sez�nu u�et�� asi �est procent tepla). 


\section{Jak u�et�it hodn�}

Kdy� vid�me �daj o~dodan�m teple do domu, vede to p�irozen� ke snaze, aby
byly v�daje za n� co nejmen��. Po ut�sn�n� m��e b�t na �ase n�kolikr�t
zlep�it tak� izola�n� schopnosti oken, zd� a~strop�. V~dob�e izolovan�m
dom� ztrat�me ov�em dv� ,,v�hody``. P�estane m�t cenu regulovat topen�
b�hem dne, d�m za den vystydne jen nepatrn�. A~tak� moc nepom��e vyt�p�t
jen ��st domu, abychom u�et�ili -- tak jako tak bude v�ude skoro stejn�
teplota, jako je tomu uvnit� termosky. 

O~takov�ch opat�en�ch v�ce na \www{astro.sci.muni.cz/pub/hollan/e\_papers}
{http://astro.sci.muni.cz/pub/hollan/e_papers}, hlavn� adres��
\emph{stavby}.  Lze tak� nahl�dnout nebo napsat do konference \\
\centerline{\http{amper.ped.muni.cz/ekodum}}. 

%\vfill \newpage

\section{Dodatek: Regul�tor a~zm�ny teploty v~dom�}

\subsection{Lehk� �i t�k� d�m}

Jak vyplynulo ze servisn� technick� dokumentace (odd�l 8. Funkce bez
nastaven�, str. 6), hodnota na u�ivatelsk�m ��dku 74 oproti m�mu p�vodn�mu
o�ek�v�n� nem� ��dn� v�znam t�kaj�c� se stydnut� domu v~p��pad�, �e chceme
p�ej�t na ni��� teplotu interi�ru. Jej� v�znam je pouze takov�, �e p�i
volb� 0 (t�k� d�m) topen� m�n� sleduje denn� v�kyvy venkovn�ch teplot
(vzta�n� venkovn� teplota, podle kter� se regul�tor sna�� topit, je pak,
zhruba �e�eno, v~polovin� mezi teplotou okam�itou a~pr�m�rnou, zat�mco
jinak ve t�ech �tvrtin�ch). Rozd�l nen� velk�, v�hodou nastaven� na nulu
je ale omezen� kol�s�n� zat��en� v�topny. 
Kdyby kol�s�n� topn�ho p��konu b�hem dne bylo mo�no eliminovat tak�ka �pln�, 
tedy ke kr�tkodob�m v�kyv�m venkovn� teploty v�bec nep�ihl��et, bylo by to
pro v�topnu ide�ln�, ale to bohu�el regul�tor nedovoluje.

\subsection{Kles�n� teploty domu, kdy� zvol�me ni��� ��douc� teplotu}

Regul�tor dok�e jaksi br�t v~�vahu to, �e d�m n�jakou dobu stydne, pokud
v~n�jak�m �ase zvol�me ni��� ��douc� teplotu. Na ur�itou dobu v~takov�m
p��pad� n�kdy vypne ob�hov� �erpadlo a~uzav�e ventil okruhu z~v�topny. 
D�lka t�to doby z�vis� na venkovn� teplot�, ,,konstant� pro rychl�
�tlum`` \emph{KON}, kterou si u�ivatel zvol� ,,v re�imu OEM`` 
a~��dan� nov� teplot� interi�ru, pokud skokem klesla v�ce ne� o~jeden stupe�.

Skute�n� doba vypnut� topen� m� b�t �m�rn� logaritmu pod�lu rozd�l� teplot
interi�ru a~exteri�ru, konkr�tn� rozd�lu p�vodn�ho a~rozd�lu c�lov�ho. 
Konstantou �m�rnosti je pod�l tepeln� kapacity domu a~tepeln� vodivosti
jeho pl�t�: 
   $$ Dt(x,t)=\log{Ti-x \over t-x}\, kapacita / vodivost $$
 (\emph{Ti} je p�vodn� teplota interi�ru, \emph{t} c�lov�, 
 \emph{x} je venkovn� teplota).

\begin{figure}[htb]
 \includegraphics{../topne.kri/doba_vys}
 \caption{ Doba, za kterou p�i r�zn�ch vn�j��ch teplot�ch vystydne
neizolovan� d�m ze dvaceti stup�� o~stupe�, dva �i t�i, kdy� se v~n�m
p�estane topit. 
(Tak pomalu stydne d�m za zamra�en�ho dne, kdy je vy���
tok tepla ven b�n�mi okny nahrazov�n denn�m sv�tlem
zven��, v~noci m��e b�t chladnut� p�i velk� plo�e oken o~tro�ku rychlej��.
Tak� p�edpokl�d�m, �e tok tepla do podlo�� je hrazen vnit�n�mi zdroji domu
jin�mi ne� topen�m, nap�. lidmi a~jejich spot�ebi�i, tak�e jako by jej
nebylo.) 
       } 
 \end{figure}

Tabulka uveden� v~servisn� dokumentaci v~odd. 7.15.  -- �rove� pro OEM, modr�
str. 12, ��dek pro -10\degC{} je v~n� popleten� a~informace ne�pln�, 
opraven� viz n��e (p��p.
\www{provizorn� www verze}
{http://astro.sci.muni.cz/pub/hollan/e_papers/topeni/rva66.540/servisni/})
-- 
m� odpov�dat situaci, kdy teplota klesne ze dvaceti na �estn�ct stup��.
Pro dvoupodla�n�
d�m s~p�dorysem 10\,m\mtimes8\,m s~p�lmetrov�mi st�nami z~pln�ch cihel
by to to tak zhruba bylo p�i
volb� nejvy��� mo�n� konstanty \emph{KON}: to je asi jedin� spr�vn� volba pro
mas�vn� d�m, dokonce i~neizolovan�. Pro izolovan� by musela b�t je�t�
n�kolikr�t vy���, s~takov�mi regul�tor v�bec nepo��t� (!). 

\begin{center}
\begin{tabular}{|r|*{6}{c@{\hspace{0.1\textwidth}}}|}
\hline  \multicolumn{7}{|c|}
{Stydnut� domu ze 20\degC{} na 16\degC, dle v�robce, 
 pro r�zn� nastaven� \emph{KON}} \\\hline
\emph{KON} 
       &   0  &    4   &    8   &    12    &  15  &    20  \\\hline\hline
teplota& \multicolumn{6}{|c|}{doba vypnut� �erpadla / 1 h} \\\hline
 - 20  &   0  &    0   &    0   &    0     &  0   &    0   \\\hline    
 - 10  &   0  &    0,5 &    1,0 &    1,5   &  2,0 &    2,5 \\\hline    
 0     &   0  &    3   &    6   &    9     &  11  &    15  \\\hline    
 +10   &   0  &    5   &    11  &    16,5  &  21  &    27  \\\hline    
\end{tabular}		  
\end{center}		  

Tabulka je podivn�. To proto, �e doby, kdy je topen� vypnuto,
by pro venkovn� teplotu nula stup�� m�ly ve skute�nosti b�t necelou
polovinou dob pro venkovn� teplotu deset stup��.
Pro n�zkou venkovn� teplotu je toti� pokles teploty t�m�� rovnom�rn�,
zat�mco pro vy��� se p�ece jen postupn� zpomaluje (tj. projev� se v�c, �e
ve skute�nosti nen� line�rn�, ale exponenci�ln�). Nap��klad d�m uveden�
v��e vystydne ze 20 na 17 stup�� p�i venkovn� teplot� 10\degC{} za 27\,h,
ale kdy� je venku na nule, pak u� za 13\,h m�sto za 15\,h, jak
nepochopiteln� uv�d� ona tabulka (pro men�� budovu a~pokles na 16\degC).

Hlavn� ale tabulka neodpov�d� dob�e skute�n� pot�eb� proto, �e se pro z�porn�
venkovn� teploty sn��� doba vypnut� topen� jen na chvilku nebo se topen�
v�bec nevypne.  Je to vedeno snahou, zamezit zamrznut� topen�
v~exponovan�ch m�stech. Ve skute�nosti by mohla pro ochranu p�ed takov�m
ne�t�st�m voda v~topen� sice (mo�no-li, pomali�ku) cirkulovat, ale p�i
topen� vypnut�m. P��padn� by mohlo topen� b�et s~v�razn� sn��enou
teplotou vody oproti t�, kter� by m�la platit po dosa�en� c�lov� teploty
interi�ru. (I~takov� velmi m�rn� topen� zabr�n� pad�n� ledov�ho vzduchu 
ochlazen�ho vnit�n� tabul� oby�ejn�ho okna.)

\begin{figure}[htb]
 \includegraphics{../topne.kri/chlad05}
 \caption{ Pr�b�h stydnut� domu neizolovan�ho a~s~tenkou vn�j�� izolac�,
kdy� skon�� v�echna dod�vka tepla do n�j. I~m�lo izolovan� d�m za den moc
nevystydne, je-li venku p�t nad nulou. Po��dn� izolovan� d�m nevystydne
v�bec ani za t�den. 
       } 
\end{figure}


\subsection{R�st teploty domu, kdy� zvol�me vy��� ��douc� teplotu}

V~tomto p��pad� neum� samotn� regul�tor v�bec
nic. P�itom by to bylo �pln� jednoduch�. 
Stejnou dobu, jako d�m stydne ze dvaceti na �estn�ct stup��, by
se pak oh��val p�i pou�it� takov� teploty topn� vody, kter� by odpov�dala
dvojn�sobn�mu rozd�lu teploty interi�ru a~exteri�ru. Tj. pro 
p��pad, kdy je venku na nule a~d�m vystydne o~ty 4 stupn� za 13\,h,  
by se oh��val zase 13\,h p�i pou�it� takov� topn�
vody, kter� by jinak byla u�ita p�i venkovn� teplot� -20\degC. Pokud se
ale bude oh��vat vodou s~teplotou odpov�daj�c� jen ust�len� teplot�
interi�ru 20\degC, bude skute�n� teplota interi�ru k~tomuto c�li
konvergovat exponenci�ln� a~19,5\degC{} p�ekro�� a� asi za t�den. 

\begin{figure}[htb]
 \includegraphics{../topne.kri/chla5ohr}
 \caption{ Pr�b�h stydnut� neizolovan�ho domu a~op�tn�ho oh��v�n� p�i odchodu 
 na cel� t�den. 
Jen p��pad, �e se oh��v� na vy��� teplotu, lze v~praxi dob�e vyu��t, ale 
je pak nutno v�as p�eto�it regul�tor na skute�n� ��douc� teplotu.
P�esn�ji �e�eno, nap�ed na je�t� ni��� (tehdy se �erpadlo vypne) 
a~po chvilce na tu skute�n� ��danou. Pokud bychom nechali teplotu nastavenou 
na c�lov�ch dvacet stup��, muselo by oh��v�n� za��t velmi brzy a~p�esto by
po t�dnu by bylo jen 18\degC.
       } 
\end{figure}

\subsection{Programov�n� teploty proto nem� moc smysl}

Z~toho plyne pro mas�vn� domy (v�echny v~Host�t�n�, snad a� na p�r staveb
z~plynosilik�tov�ch tv�rnic) n�sleduj�c� doporu�en�: 

Nechte nastavenou st�le stejnou teplotu. Nechat kol�sat teplotu dle
programu b�hem dne je t�m�� bezcenn�, kol�sat zvl�dne st�� o~stupe�
a~teploty budou proti va�emu p��n� opo�d�n� alespo� o~�est hodin. 

Pokud skute�n� chcete, aby se teploty m�nily, vy�aduje to obsluhu ru�n�. 
Kdy� chcete, aby teplota za�ala klesat, p�epn�te regul�tor tla��tkem do re�imu
protimrazov� ochrany. P�r hodin p�edt�m, ne� byste m�li r�di ur�itou
teplotu, p�epn�te na ru�n� ovl�d�n� a~uvoln�te �krtic� ventil p��vodu 
z~v�topny. Teprve a� se teplota v~interi�ru p�ibl��� t�, kterou chcete,
m��ete zase zapnout regul�tor, on pak u� bude ��douc� teplotu udr�ovat. 

Kdy� pojedete na t�den pry�, venku bude p�t nad nulou s~v�hledem, �e to
tak z�stane, vy budete cht�t u�et�it a~r�di byste, aby v�m regul�tor
v�as zatopil, postupujte asi n�sleduj�c�m zp�sobem. Na dobu p�l dne nebo 
i~den p�ed 
odjezdem naprogramujte p�epnut� na �tlumovou teplotu.
Tu nastavte asi na deset stup��. 
Oto�n�m ovlada�em nastavte ��douc�
teplotu interi�ru co nejvy��� (tedy 26\degC) 
a~za��tek takov�ho topen� naprogramujte na 
okam�ik t�� a� �ty� dn� p�ed p��jezdem. Prvn� �ty�i dny bude d�m stydnout, 
a� dos�hne on�ch deseti stup��. Pokud se venku ochlad�, vystydne rychleji 
a~regul�tor by jej m�l �ekn�me posledn� den trochu p�ih��vat. Pak se 
spust� vyt�p�n� jakoby na 26 stup�� a~d�m se bude oh��vat podobn�m tempem, 
jako p�edt�m stydnul, kdy� bylo venku p�t nad nulou.  
Za druhou polovinu t�dne se tak d�m oh�eje
zase na dvacet stup��. 

Kdybyste cht�li za ten t�den u�et�it doopravdy, musel by n�kdo zatopit
naplno -- p�epnout (vy�adit) regul�tor do re�imu ru�n�ho ovl�d�n� soustavy
a~otev��t ventil p��vodu z~v�topny. M��ete to ud�lat vy p�i
p��jezdu (teplo budete m�t mo�n� u� za den) nebo u� d��v nap��klad soused. 

(Jinak by tomu bylo u~domu z~pap�ru a~bez t�k�ch p�edm�t�, kter� vystydne
nebo oh�eje se hned. V~takov�m dom� by ale byla p��jemn� teplota jen m�lokdy, 
i~p�i d�mysln� regulaci -- p�inejmen��m v~l�t� by tam b�valo vedro.) 

\subsection{...leda snad s~dopl�uj�c�m pokojov�m �idlem/ovlada�em}

A� p�i jeho pou�it� toti� regul�tor topen� odstav� i~v~mraze 
snad a� do
doby, kdy teplota klesne na po�adovanou hodnotu. V~okam�iku, kdy se syst�m
za�ne sna�it dos�hnout nov� zadanou vy��� teplotu interi�ru, spust� se topen�
p��padn� a� t�m�� naplno, tak�e teplota m��e r�st dostate�n� rychle. St�le
ale plat�, �e p�edem naprogramovan� �asy jsou jen okam�iky, kdy se teplota
za��n� m�nit, a~�e zm�ny, jsou-li o~v�ce ne� dva stupn�, trvaj�
u~mas�vn�ho domu spoustu hodin. Smysl maj� asi jen p�i zm�n�ch na n�kolik
dn�. 

V~pr�b�hu jednoho dne lze doc�lit kol�s�n� snad o~jeden stupe�, p�i�em� je
nutn� volit �asy s~p�edstihem n�kolika hodin. O~dva nebo i~t�i stupn� by
to �lo jen v~mraze a~p�i velik� (pro pouh� udr�ov�n� st�l� teploty
p�edimenzovan�) plo�e radi�tor�. Pro sn��en� ��tu za dodan� teplo je to
m�lo v�znamn� (spot�ebu tepla tak lze sn��it st�� o~t�i procenta, proto�e 
doba, kdy bude doma o~stupe� chladn�ji, je st�� polovina dne). 
Vhodn� by to mohlo b�t pro vyrovn�n� zat��en� v�topny, ale
to by �asy za��tk� �tlum� i~zv��en� musely b�t voleny po dohod� a~ne
libovoln�, pak by toti� mohly v�c �kodit ne� prosp�vat. 

Aby takov� m�n�n� teplot rozumn� fungovalo, mus� b�t regulaci povoleno
topen� s~dostate�n�m v�konem. To znamen�, �e 
\emph{na ��dc�ch 22 a~24 re�imu OEM
mus� b�t maxim�ln� mo�n� hodnoty rovn� dvaceti}: 
jak pro ,,Faktor vlivu prostorov� teploty`` \emph{KORR}, 
tak i~pro ,,P�ev��en� ��dan� teploty prostoru`` \emph{DTRSA}. 

Prvn� z~nich se uplat�uje p�i stanoven� teploty topn� vody skrze pomyslnou
��danou teplotu interi�ru $Tw_k$, kter� se vypo��t� ze skute�n� ��dan�
teploty \emph{Tw} a~moment�ln� teploty interi�ru \emph{T} jako
 $$ Tw_k = Tw + KORR\, {Tw-T \over 2} $$
 -- je-li nap�. doma �estn�ct stup�� m�sto ��douc�ch dvaceti, regul�tor se
bude sna�it p�i dostate�n� velk� hodnot� \emph{KORR} topit naplno, p�esn�ji
tak, jako byste cht�li m�t doma �ty�icet (v�t�� hodnotu nepovol� druh�
konstanta). 

Ni��� ne� maxim�ln� hodnoty obou konstant mohou m�t smysl snad u~dom�
z~dut�ch, lehk�ch tv�rnic a~ur�it� u~dom� zcela lehk� konstrukce. Na ty
ostatn� jsou asi p�vodn� od v�robce nastaveny. 

\mylabel{denik}{\subsection{Provozn� den�k}}

Ekvitermn� regul�tor i~dal�� sou��stky p�ipojen� na obecn� v�topnu se mohou
pokazit nebo chovat ne�ekan�m zp�sobem. �lov�k si sice n�jakou dobu
pamatuje, co se kdy d�lo, ale po del�� dob� si u� nemus� b�t jist�. 
Obranou proti tomu je, v�st si z�pisky o~v�em, co s~topen�m souvis�. 

Dokud nejsou nastaven� spr�vn� parametry regul�toru, je nutn� m�t pozn�mky,
jak� kdy panovaly venku a~uvnit� teploty p�i n�jak�m nastaven� ��douc�
teploty interi�ru. Teprve podle nich lze regul�tor dob�e nastavit.

Zaj�mav� jsou �daje od t�ch, kter�m doma nastaven� dvou z�kladn�ch
parametr� (sklonu a~paraleln�ho posuvu ,,topn� k�ivky``) po dvou t�ech
t�dnech, kdy venku b�val mr�z a~jin� dny i~p�es deset nad nulou, upravil
pokojov� ovlada� s~�idlem teploty (,,prostorov� p��stroj``). Je p�itom
vhodn� zn�t jak p�vodn� (nevhodn�) hodnoty parametr�, tak i~v�sledn� (snad
spr�vn�) hodnoty. Zm�na m��e b�t vod�tkem pro nastaven� dal��ch regul�tor�
v~podobn�ch domech. 

Pro oprav��e mohou b�t podrobn� �daje v~den�ku dokonal�m vod�tkem, co m�
zm�nit nebo kde m��e b�t chyba nebo porucha. Sv� post�ehy a~z�sahy by m�l
do den�ku samoz�ejm� tak� uv�st. 

Nahromad�n� poznatky a~zku�enosti povedou ke spokojenosti v�ech s~nov�m
zp�sobem vyt�p�n� v~Host�t�n�. Aby to bylo co nejd��v, k~tomu jsou pot�eba
psan� dokumenty -- kolektivy, kter� maj� v�ce ne� n�kolik �len� a~p�esto se
op�raj� se jen o~�stn� komunikaci a~pam�, b�vaj� u� od antick�ch dob m�n�
�sp�n�.  


\thispagestyle{empty}
\vfill

\centerline{\includegraphics[width=4cm, trim=1 0 0 0]{veronica}}

\end{document}
