\input a5_11_cz.ltx
\input mypdf.lt
\input myhtml.lt
%\newcommand{\emp}[1]{\textbf{#1}}
\begin{htmlonly}
\renewcommand{\emph}[1]
{\begin{rawhtml}<em>\end{rawhtml}%
#1
\begin{rawhtml}</em>\end{rawhtml}}
\end{htmlonly}


\begin{document}

\title{Nutn� zm�ny sv�pomocn�ho sol�rn�ho syst�mu \\
       u��van�ho v~programu \emph{Slunce pro B�l� Karpaty}}
\author{Veronica / Jan Hollan}
\date{11. apr�l 2001}
\maketitle

\tableofcontents

\section{�vod}

L�ta montov�n� a~�dr�by sv�pomocn�ch sol�rn�ch syst�m� (doslova
,,slune�n�ch soustav``), jejich� ve�ker� ��sti navrhl p�vodn� Ji�� Svoboda,
uk�zala jejich slabiny. Ty sice provoz neznemo��uj�, ale p�in�ej� dost
starost�. I~si nimi nicm�n� v�echny soustavy, kter�ch si n�kdo alespo�
jednou t�dn� v��m�, u� l�ta docela p�kn� funguj�.

Nen� na�t�st� t�k� slabiny odstranit. U� to mohlo b�t d�vno hotovo, jen by
muselo v�voji v�novat v�ce lid� v�ce �asu. Ale l�pe pozd� ne� nikdy.


\section{Slabiny, kter� se projevily}

\begin{itemize}

\item Ze sol�rn�ho okruhu se a� moc rychle vypa�uje l�h a~dokonce i~voda.
U�ivatel�, kte�� kapalinu nedopl�uj� tak �asto, jak je pot�eba, pak m�vaj�
kolektor napln�n� kapalinou jen z��sti, co� m� za n�sledek ni��� ��innost
a~je�t� vy��� v�par.

\item P�i v�padku proudu (kdy kolektorem neprot�k� kapalina) se vypa�� cel�
obsah kolektoru.

\item Sol�rn� okruh se n�kdy postupn� st�v� net�sn�m, co� udr�ov�n�
dostate�n�ho objemu kapaliny v~n�m �in� nemo�n�m.

\item Velk� �nik u~n�kter�ch soustav zp�sobuje je kazov� polyetyl�nov�
hadi�ka v~p�edava�i tepla do n�dr�e, kter� m�sty prask�.

\item Na n�kter�ch soustav�ch se pokazila teplotn� �idla, proto�e byla
omylem zatmelena kysel�m tmelem. �erpadlo pak bu� b�elo i~v~noci nebo
se naopak nezap�nalo ani kdy� m�lo. U�ivatel� ale nem�li o~sp�n�n� ��dnou
dokumentaci a~tak ani mo�nost snadno zjistit p���inu nefunk�nosti.

\item T�sn�n� mezi skly kolektoru nebylo po��dn� p�itla�en� (nedokonalost
konstrukce) a~pot�, co lep p�estal p�sobit, n�kter� t�sn�n� sebral v�tr. Na
�ern� absorb�r se pak za�alo pr�it, ��m� zesv�tlal. Dal�� sn��en�
��innosti kolektoru je zp�soben� proud�n�m vzduchu mezerou bez t�sn�n�.

\item �ern� nat�en� absorb�ru nen� dost trvanliv�. Nejstar�� proveden�
(asfaltov� lak) vede k~zesv�tl�n� a~rozpadu laku, nov�j�� se syntetickou
z�kladn� barvou a~emailem k~odlupov�n� emailu.

\item Chyb�j�c� dilata�n� sp�ry kolem p��vod� do kolektoru zp�sobuj�
posouv�n� plech� absorb�ru (vznik mezer) a~snad i~p�isp�vaj� ke stahov�n�
gumov�ch hadic.

\item U�ivatel� nemaj� v�ichni doma lihom�r nebo se nenau�ili jej n�kolikr�t
ro�n� pou��t ke zm��en� koncentrace lihu v~sol�rn�m okruhu. L�h dol�vaj�
odhadem a~nezanedbateln� jeho v�par vedl u~zna�n�ho po�tu soustav
k~zamrznut� doln�ch trubek absorb�ru.

\item Na�t�st� takov� zamrznut� vede zpravidla jen k~vysunut� hadic
p�ipojuj�c�ch trubky k~rozvodn�mu potrub�, tak�e kapalina vyte�e a~trubky
se v�t�inou neroztrhnou.

\item O~probl�mech p�i provozu soustav nevede nikdo z�znamy, tak�e
p�isp�vaj� k~v�voji jen n�hodn� na z�klad� �stn�ch sd�len� nebo p�i
n�v�t�v�ch spojen�ch s~opravami.

\item U~n�kter�ch soustav s~nespr�vn� veden�mi hadicemi (bu� zm��knut�mi
nebo trvale zavzdu�n�n�mi) kles� pr�to�nost sol�rn�ho okruhu a� k~nule, co�
vede k~varu kapaliny v~kolektoru a~�niku lihu.

\item V�par z~neut�sn�n� n�dr�e b�v� tak velik�, �e p�i n�v�t�v�ch nal�z�me
n�dr�e ze t�etiny pr�zdn�. Tepeln� kapacita a~hlavn� rychlost oh�evu
u�itkov� vody tak zna�n� kles� a~t�m i~��innost cel� soustavy.

\item I~u~dob�e udr�ovan�ch soustav je sp�n�n� �erpadla neoptim�ln� -- bu�
se zap�n� zbyte�n� pozd� (nevyu�ij� se chv�le m�rn� zata�en�) nebo pozd�
vyp�n� (tedy vlastn� chlad�). Na vin� je absence teplotn�ch �idel na
hadic�ch sol�rn�ho okruhu a~tedy nemo�nost dokonal�ho se��zen�.

\end{itemize}

I~p�esto v�t�ina soustav funguje pom�rn� dob�e, tj. poskytne ro�n� v�ce ne�
patn�ct set kilowatthodin tepla na oh�ev u�itkov� vody.


\section{Co je nutn� zm�nit a~jak}

U� hotov� soustavy je mo�n� vylep�it tak, aby byly spolehliv�j��
a~vy�adovaly m�n� pozornosti, nov� soustavy je nutn� v~�ad� detail� stav�t
jinak. V~n�kter�ch p��padech nev�m dob�e, jak na to, v~jin�ch u� asi ano.
V�ce hlav by asi v�d�lo v�c, proto bych velmi uv�tal pozn�mky v�ech
u�ivatel�, mont�r� a~udr�ovatel�. Za�nu zm�nami, kter� jsem si bu� u�
�sp�n� ov��il nebo je pova�uji za nepochybn� nutn�.

Kl��ov� je p�itom jin� uspo��d�n� sol�rn�ho okruhu, kter� tak�ka vylou��
�nik p�ry z~n�j. P�vodn� zapojen� bylo vlastn� �pln� hloup�, �koda, �e to
nikoho nenapadlo d��v ne� na podzim roku 1999.

\subsection{Sol�rn� okruh}

\begin{itemize}

\item \emph{Expanzn� n�dr� mus� b�t p�ipojen� na dlouh� odbo�ce z~vratn�
(chladn�j��) v�tve sol�rn�ho okruhu, mus� b�t velk�, pr�svitn� a~na o��ch.}
Nen�-li na o��ch, mus� b�t na viditeln� m�sto svedena elektrick� kontrola
hladiny v~n�. Nov� soustavy je nutn� montovat v�echny takto, star� je
nezbytn� tak v�echny postupn� upravit. Z~p�eh��t�ho kolektoru (kdy� nejde
proud nebo kdy� �erpadlo nem� b�t sepnut�, proto�e je n�dr� u� cel� hodn�
oh��t�) pak nic neute�e pry�, jen vznikl� p�ra vytla�� kapalinu do expanzn�
n�dr�e, po ochlazen� kolektoru se kapalina do n�j zase vr�t�.

Dno expanzn� n�dr�e by m�lo b�t asi p�l metru nad vr�kem kolektoru.

Expanzn� n�dr� se snadno vyrob� z~polyetyl�nov�ho kanystru s~ploch�m dnem.
Do jeho rohu se namontuje v��stka umo��uj�c� p�ipojen� hadice. Zat�m
jsme na�li jedinou vhodnou sou��stku, ze kter� lze v��stku vyrobit, toti�
plastovou z�tku do toaletn�ch m�s. Tu sta�� provrtat, do�ezat jej�
z�vit t�m�� do konce (p�lcoulov�m o�kem) a~za��tek z�vitu naopak odstranit
(tak, aby nebyl pr�b�n�). N�dr� je pak vhodn� namontovat m�rn� �ikmo, aby
v��stka byla v~nejni���m m�st�.

Pln�n� n�dr�e, pokud nen� na dob�e p��stupn�m m�st�, lze zajistit pomoc�
hadi�ky proch�zej�c� t�sn� jej�m uz�v�rem (a~pokud mo�no pod n�m roz���en�,
aby nemohla vypadnout). Na opa�n�m konci m��e hadi�ka proch�zet je�t�
t�sn�ji uz�v�rem PET l�hve, a~touto l�hv� se d� kapalina do n�dr�e vytla�it
(ur�it� to jde, pokud m��eme l�hev dr�et ne n��e, ne� dva metry pod
expanzn� n�dr�kou).

Po dopln�n� expanzn� n�dr�ky se hadi�ka vsune do dlouh�ho polyetyl�nov�ho
pytle m�sto do PET l�hve. Jako pr�chodka m��e slou�it gumov� hadice. Pytel
by m�l m�t objem a� deset litr�. Hadi�ka m� j�t a� na dno pytle, tak se
bude do expanzn� n�dr�e nas�vat zp�t zkondenzovan� l�h.

Pro dopl�ov�n� plat� tot�, co d��v -- dopl�ujeme-li l�h, mus�me kapalinu
z~okruhu odpou�t�t a~nakonec ji vr�tit do expanzn� n�dr�e, aby se
koncentrovan�j�� l�h dostal z~odbo�ky vedouc� ke kanystru a� do okruhu
sam�ho.

\item Syst�m nesm� obsahovat automatick� odvzdu�n�n� na vr�ku kolektoru.
Tam m� b�t jen mo�nost odvzdu�n�n� ru�n�ho, jinak mus� vr�ek z�st�vat
naprosto t�sn�. T�snost nem��e trvale zajistit plastov� hadice (teplota tam
p�esahuje sto stup��) ale jen \emph{hadice gumov�, kryt� p�ed sluncem a~uzav�en�
naho�e pevn� p�ichycenou z�tkou}.

\item \emph{Sol�rn� okruh mus� m�t} v�ude (v�etn� trubek absorb�ru) alespo�
{m�rn� sp�d}, v�echna nejvy��� m�sta mus� b�t ru�n� odvzdu�niteln�. To
p�edpokl�d� jednosm�rn� prot�k�n� absorb�ru (rozvodn� a~sb�rn� potrub�
s~vn�j��m pr�m�rem 18\,mm mus� b�t na opa�n�ch stran�ch, ob� s~deseti
v�vody s~rozte�� dev�t centimetr�) a~pe�liv� ulo�en� hadic na lat� m�sto
zav�en� s~n�kolika pr�hyby. Hadice nesm� b�t nikde nam�h�na tak, aby se
mohla zplo�tit.

Sp�d v�ech trubek kolektoru je d�le�it� proto, aby p�i vypnut� �erpadla
a~pln�m slunci skute�n� v�echna kapalina byla z~absorb�ru vytla�ena p�rou
a~nez�staly ��dn� lou�i�ky, nejl�pe ani kapky. Pak se toti� odpa�� nejv��
deset gram� lihu a~vznikl�ch p�t litr� p�ry vytla�� kapalinu z~kolektoru.
Jinak by zbyl� kapalina d�le v�ela a~lihov� (pak i~vodn�) p�ry probubl�valy
a� do expanzn� n�dr�e a~z~n� (a� by ji zah��ly na teplotu varu) nakonec a�
pry� ze sol�rn�ho okruhu. P�i dobr�m sp�du a~vhodn�m zakryt� expanzn�
n�dr�e p�edpokl�d�m, �e by se musel ro�n� dol�vat m�n� ne� litr lihu.

\item V~sol�rn�m okruhu s~velk�mi v��kov�mi rozd�ly se nesm�j� pou��vat
hadice z~m�k�en�ho PVC (nejl�pe je vylou�it je v�dy), ale jen hadice
polyetyl�nov� a~p�edava�e tepla do n�dr�e musej� b�t z~hlin�kov�ch trubi�ek
m�sto z~polyetyl�nov� hadi�ky. Konce hlin�kov�ch trubek je pot�eba opat�it
n�kolika z��ezy v~podob� prst�nk�, aby se sn��ila mo�nost jejich
vyklouznut� z~gumov� propojovac� hadi�ky p�i tlaku p�es desetinu
megapascalu (u~vysok�ch budov, kde je kolektor na st�e�e a~n�dr� o~n�kolik
pater n��).

Svorky na spoj�ch hadic je nutn� (alespo� v~prvn�ch letech) ka�doro�n�
dotahovat, hlavn� ty, kter� jsou vystaveny nejvy���m teplot�m. Jinak tudy
za�ne unikat kapalina.

\item P�edava� tepla do n�dr�e mus� m�t \emph{dob�e separovan� trubky �i
hadi�ky}, aby mezi nimi mohla proudit voda. Hlin�kov� trubky lze fixovat
hlin�kov�m dr�tem, polyetyl�nov� hadi�ky nap�. navle�en�mi kousky tlust�
gumov� hadice -- lep�� by mohly b�t \emph{keramick� prst�nky} (Raschigovy
krou�ky), ty je pot�eba opat�it. U~polyetyl�nov�ho p�edava�e tepla musej�
navle�en� prst�nky sou�asn� zaji��ovat, �e hadice nebudou vyplav�vat.

P�ed ulo�en�m do n�dr�e je nutno p�edava� propl�chnout a~prov�st jeho
tlakovou zkou�ku. Do n�dr�e se um�st� u� napln�n� a~odvzdu�n�n�, prost� se
nech� klesnout na dno. Nesm� se tam nijak p�ipev�ovat, aby jej bylo mo�n�
kdykoliv snadno vyt�hnout ke kontrole �i oprav�.

\item P�ed napu�t�n�m m�kkou vodou by se m�la i~��st okruhu mimo oh��va�
z�sobn�ku d�kladn� propl�chnout tlakovou vodou. \emph{Je nezbytn� prov�st
tlakovou zkou�ku} cel� napu�t�n� soustavy v~dob�, kdy� nepra�� slunce
(s~manometrem a~pumpi�kou p�ipojen�mi m�sto expanzn� n�dr�e).

\item Pro dol�v�n� sol�rn�ho okruhu se sm� pou��vat v�hradn� l�h bez xylenu
(xylen se odseparuje po sm�ch�n� lihu p�l na p�l s~de��ovou vodou) nebo
\emph{de��ov� voda}. Dol�v�n� tvrd� vody by i~dob�e proveden� sol�rn� okruh
s~mal�m odparem po dvaceti letech dost znehodnotilo.

\end{itemize}


\subsection{Stavba kolektoru}

\begin{itemize}

\item \emph{Horn� hranol}, o~n�j� se budou op�rat skla, mus� b�t d�ev�n�,
polystyr�n se v~tomto nejteplej��m m�st� kolektoru tav�.

\item \emph{Krajn� hranoly} musej� b�t rovn� d�ev�n�, pokud mo�no z~tvrd�ho
d�eva, s~osazen�m pro z�v�re�n�
stla�en� skel. P�ed jejich ulo�en�m se na okraje r�mu p�idaj� p��tla�n�
�rouby s~kov�n�m (viz d�le).

\item \emph{Pr�chodn� otvory} v~r�mu pro zapojen� sol�rn�ho okruhu mus� umo��ovat
d�lkov� zm�ny absorb�ru o~n�kolik centimetr�

\item Absorb�r mus� obsahovat alespo� \emph{p�t trubkovnic}, tj. p���n�ch
plech� s~d�rami se spr�vnou rozte��. Krom� rovnom�rnosti osnovy absorb�ru
(tedy dev�ticentimetrov� rozte�e trubek) tyto p���n� plechy tak� tvo��
oporu absorb�ru o~spodn� hranol (jinak se absorb�r sesune a~jeho vlastn�
plechy se dole deformuj�). Trubkovnice maj� shora t�i v��ezy, v~nich� budou
ulo�en� oporn� li�ty pro skla.

\item Absorb�r je nutno nat�rat \emph{�ernou z�kladn� barvou}, nejl�pe disperzn�
z~Telurie Skrchov. Mus� b�t ov�em velmi dokonale odma�t�n�. Nat�rat se mus�
na m�st� (v~kolektoru) a~ne p�ed de�t�m nebo ve�ern� rosou. (�ern� email se
pou��vat nesm�, oloupe se.)

\item Skla, m�-li t�sn�n� mezi nimi trvale fungovat, na sebe musej�
dokonale navazovat. (To je probl�m v�t�� p�i oprav�, kdy se m��e pon�kud
vydrolit heraklit spodn�ho hranolu.) �e�en�m je op��t je krom� horn�ho
d�ev�n�ho hranolu o~dal�� \emph{t�i tenk� li�ty}, z~nich� jedna bude t�m��
dole. Li�ty budou spo��vat ve v��ezech v~trubkovnic�ch. Mohly by b�t b�l�,
ale sta�� asi i~�ist� d�evo. Krom� eliminace rozli�n�ho pr�hybu skel je
dal�� u�ite�n� funkce li�t ta, �e omez� rozd�l teplot naho�e a~dole
v~kolektoru.

\item \emph{Polypropyl�nov� hranolky}, o~kter� se sklo dole op�r�, musej�
b�t tak �irok�, aby se nemohly p�evr�tit, nejl�pe by m�ly b�t
\emph{p�in�tovan�}. Jinak se p�i manipulaci se skly pohnou n�kter� tak, �e
nefunguj�.

\item Doln� okraj r�mu, o~kter� se budou p�es hranolky skla op�rat, mus�
b�t dokonale p��mo�ar�, jinak k~sob� skla nebudou pasovat. Kdyby p��mkov�
nebyl, je nutno to vynahradit \emph{podlo�en�m n�kter�ch hranolk�}.

\item P�i manipulaci se skly je nezbytn� pou��vat \emph{dr�adlo s~dvojic�
p��savek}.

\item Skla, kter� na sebe dob�e navazuj� a~maj� p�esn� um�st�n� t�sn�n�
mezi sebou, se nakonec \emph{postla�uj� k~sob�} pomoc� �roub� na obou boc�ch
kolektoru a~dr�adla s~p��savkou. �rouby p�itom poslou�� jen jako doraz,
posun skel se d�je pomoc� dr�adla. P�i takov� fixaci t�sn�n� nen� nutn�,
aby na n�m byla lepiv� vrstva, lze pou��t i~t�sn�n� star�.

\end{itemize}


\subsection{N�dr�}

\begin{itemize}

\item Stejn� jako v~sol�rn�m okruhu, \emph{je velmi ��douc� m�t v~n�dr�i
m�kkou vodu, nejl�pe de��ovou}. Stoj� za to si doma p�ed mont�� p�ipravit
z�sobu de��ov� vody, nap�. postaven�m jin� takov� n�dr�e pod r�nu. V~ka�d�m
p��pad� je ale nezbytn� pou��t de��ovou vodu pro dol�v�n� vypa�en� vody --
jinak by v~n� st�le p�ib�valo vysr�en�ho v�pence, kter� zpomaluje tepeln�
tok jak do tlakov�ho z�sobn�ku tak i~z~p�edava�e tepla ze sol�rn�ho okruhu.

\item Pro kontrolu a~dol�v�n� vody do n�dr�e sta�� prostink� v�c: hadi�ka
sahaj�c� asi deset centimetr� pod horn� okraj n�dr�e a~venku vis�c� alespo�
p�l metru dol�. Kdy� se do n� foukne a~nen� sly�et bubl�n�, bylo u� d�vno
pot�eba vodu doplnit. Jinak se naopak voda nasaje a~prohnutou hadi�kou se
zjist� p�esn� v��ka hladiny v~n�dr�i (tj. hadi�ka poslou�� jako vodoznak).
Hladina by m�la za horka (60 stup��) sahat jen centimetr (a� dva, pokud
star� sp�n�n� nelimituje teplotu n�dr�e) pod nejni��� m�sto okraje, za
studena o~o~dva n��. Pokud je j� m�n�, hadi�ku zavodn�me celou a~p�eto��me
do n�dr�e \emph{de��ovou vodu} z~n�jak� n�doby postaven� na n�dr�i.
Chyb�j�c� centimetr znamen� pot�ebu doplnit asi �edes�t litr�.

Kontrolu je nutn� prov�d�t alespo� jednou za rok, p�inejmen��m v�dy v~p�li
srpna, kdy� poprv� po hork�m l�t� kontrolujeme koncentraci lihu v~sol�rn�m
okruhu.

\item P�vodn� p�edstavy o~cest�ch, jak br�nit v�paru z~n�dr�e i~�niku
tepla, se uk�zaly jako nedokonal� a~dokonce zbyte�n� slo�it�. Ve
skute�nosti je nej��inn�j�� pomoc� uzav��t n�dr� naho�e velmi pe�liv�
polyetyl�novou f�li�. Tu je dobr� instalovat je�t� p�ed tepeln�m izolov�n�m
n�dr�e, tj. nalepit ji izolepou na boky n�dr�e a~kolem hadic pomoc� izolepy
zhotovit co nejt�sn�j�� prostupy. Dodate�n� ji lze tup�m tenk�m p�edm�tem
nastrkat za bo�n� izolaci. Hlavn� je ale pak p�iti�t�n� f�lie k~horn�mu
okraji n�dr�e, na to je pot�eba zat��it po okraj�ch horn� izola�n� desku
alespo� t�iceti kilogramy z�va��.

Nechat nav�c plavat na hladin� n�jak� polystyr�n je mo�n�, ale nepodstatn�.
Je zaj�mav�, jak je takov� polystyr�n v~n�dr�i, kter� byla napln�na tvrdou
vodou, u� po dvou letech t�k� -- sotva plave, jak je prosycen v�pencem.

\item Bo�n� izolace n�dr�e je m�lo platn�, pakli�e pod n� m��e proudit
vzduch. Aby nemohl, proto je pot�eba hranov�mi plechy polystyr�nov� desky
opravdu d�kladn� p�itisknout, k~tomu je pot�eba dost tlust� v�zac� dr�t
op�san� ve t�ech v��k�ch kolem n�dr�e. Po napnut� mus� dr�ty zvu�et jak
struna. Vhodn� je i~podlo�en� napnut�ho dr�tu na st�edech �ir��ch desek
d�ev�nou lat�, pro je�t� lep�� p�itla�en� a~vypnut�.

P�itla�en� ale ani pak nen� dokonal�. Proto je pot�eba d�kladn�
\emph{ut�snit v�echny �kv�ry} ve styc�ch polystyr�nov�ch desek nebo kolem
hranov�ch plech�. Nejsn�ze se to d�l� tenk�mi kl�ny z~p�nov�ho polystyr�nu,
na�ezan�mi ostr�m no�em. U~st�ny se d� m�sto toho nep��stupn� sp�ra p�ekr�t
svisl�mi la�kami, jdouc�mi od p��tla�n�ho plechu a� na konec sp�ry.

\end{itemize}

\subsection{Elektrick� ��zen� a~m��en�}

\begin{itemize}

\item Elektronick� sp�na� chodu �erpadla mus� m�t dal�� funkci:
\emph{vyp�n�n� �erpadla, pokud teplota u~dna n�dr�e dos�hne 55 stup��}.
Zat�m to lze zajistit p�id�n�m dal��ho stejn�ho sp�na�e s~dal��m �idlem
a~konstantn�m rezistorem m�sto druh�ho �idla. Budouc� sp�na�e mus� m�t tuto
funkci v~sob�, velmi ��douc� by byla i~�itelnost obou teplot na displeji.
�daje teplot umo�n� snadnou kontrolu �idel bez nutnosti jejich odpojen�
a~p�em��en� jejich odporu.

\item je�t� l�pe by bylo, kdyby byl sp�na� ��zen t� p��tomnost� vody
v~expanzn� n�dr�i -- kdyby tam kapalina nebyla, �erpadlo by neb�elo.

\item Je nutn�, aby LEDka indikuj�c� chod �erpadla byla um�st�n�
tam, kde se na ni n�kdo b�n� d�v�. Obvykle to mus� tedy b�t LEDka
dal��, p�ipojen� paraleln� k~t� ve sp�na�i samotn�m.

\item Vodi�e mus� b�t mo�n� ze sp�na�e odmontovat i~bez otev�en� jeho v��ka
-- k~tomu sta�� vyvrtat nad �roubky konektor� otvory.

\item Teplom�r, kter� doposud m���val jen teplotu u~vrchu n�dr�e, mus� m�t
mo�nost p�ep�n�n� na �adu dal��ch �idel. I~kdyby sp�na� �erpadla ud�val
teploty u~spodku n�dr�e a~v~kolektoru, m��e se hodit je�t� kontroln� m��en�
teploty u~spodku n�dr�e. Pro kontrolu funkce sol�rn�ho okruhu je nezbytn�
m��it teplotu kapaliny jdouc� do kolektoru a~z~n�j. Pro u�ivatele je ale
nejzaj�mav�j�� teplota oh��t� u�itkov� vody i~teplota vody studen�
p�it�kaj�c� k~oh��t� jejich rozd�l n�soben� spot�ebou oh��t� vody ud�v�
vlastn� teplo z�skan� d�ky sol�rn�mu syst�mu.   (Teplota oh��t� vody je
stejn�, jako teplota u~vr�ku n�dr�e jen kdy� se oh��v� dlouho. P�i
n�razov�m odb�ru p�es sto litr� u� bude voda pon�kud chladn�j��.)

Nejjednodu��� �e�en� je takov�, �e se na pot�ebn� m�sta vsunou
\emph{termistory} (15 k$\Omega$ pro levn� teplom�r, kter� u��v�me dnes)
s~p�ip�jen�mi vodi�i (jeden, tj. ,,zem``, m��e b�t pro v�ce �idel spole�n�)
a~v�echny vodi�e se p�ivedou na jedno m�sto, nejsp��e do koupelny.
P�epojov�n� teplom�ru na r�zn� vn�j�� �idla m��e nejlevn�ji obstarat
svorkovnice (,,�okol�da``) a~ban�nek s~jedn�m vodi�em z~teplom�ru.

U~teplom�ru m� b�t i~LEDka (na tu je tak� pot�eba pamatovat alespo�
s~jedn�m vodi�em, l�pe se dv�ma) indikuj�c� b�h �erpadla, -- to sm� b�et jen
kdy� z~kolektoru p�ich�z� voda alespo� o~�tvrt stupn� teplej�� ne� jde do
n�j. Aby tak mal� rozd�ly teplot byly v�rohodn�, mus� b�t �idla velmi
p�esn� stejn�, co� se st�� poda��. Nen� ale t�k� zjistit, nakolik se
�idla li�� -- sta�� je na n�jakou dobu d�t k~sob� na tut� hadici
a~zapisovat �daje obou z~nich za r�zn�ch teplot hadice. Je na u�ivateli,
aby se tomu p�r dn� v�noval.

\item Ka�d�, kdo je ochoten zapisovat r�zn� teploty a~pak je opsat do
po��ta�e (sta�� jako textov� soubor), by tak� m�l dostat \emph{vodom�r}, aby
mohl zaznamen�vat i~spot�ebu oh��t� vody. Pokud je ochoten chodit
i~k~sol�rn�mu okruhu, m�l by m�t tak� vodom�r ud�vaj�c� ob�h v~tomto okruhu
-- alespo� pro prvn�ch n�kolik let, dokud ho zaj�m� syst�m podrobn�
sledovat. Vodom�r v~sol�rn�m okruhu prozrad�, �e voda proud� pomaleji ne�
jindy a~tak m��e odhalit n�jak� probl�m v~pr�chodnosti okruhu, p�i
norm�ln�m chodu pak p�esn� vyj�d�� po�et hodin, kdy b�elo �erpadlo.

\item \emph{Den�k o~provozu syst�mu} je ale povinen v�st ka�d�, komu jsme
pomohli soustavu v~r�mci na�eho programu namontovat. Minim�ln� je do n�j
nutn� zapisovat v�echny probl�my, kter�ch si u�ivatel v�iml, v�echny opravy
a~�dr�bu syst�mu (tj. i~mno�stv� dolit� vody �i lihu) a~krom� p��padn�ch
jin�ch m��en� hlavn� �daje o~nam��en� koncentraci lihu. Ten, kdo ji
v~srpnu, z��� a~��jnu nezm���, nedopln� p��padn� l�h a� na koncentraci 20\%
na konci ��jna (a~nepo��d� o~tom z�znam), nem��e m�t ��dn� n�roky na
bezplatnou pomoc p�i oprav� soustavy po�kozen� mrazem.

\item Koncentrace lihu je natolik d�le�it�, �e ka�d� u�ivatel mus� m�t doma
lihom�r. Je to sice sto sedmdes�t korun nav�c, ale u�et�� pr�ce nebo
i~materi�lu za tis�ce korun.

\item Soustava, kter� je za��zena tak, �e v�par lihu je i~v~l�t� minim�ln�,
by m�la m�t koncentraci lihu trvale dvacetiprocentn�. Z�sk� tak dobrou
ochranu p�ed letn�m p�eh��v�n�m sol�rn�ho okruhu.

\end{itemize}


\section{Co je tak� vhodn� zm�nit, ale kdov� jak}

U~jin�ch zm�n si nejsem moc jist�, �e maj� b�t provedeny pr�v� takto.
Pot�ebn� ale jsou.

\subsection{Konstrukce kolektoru}

\begin{itemize}

\item I~\emph{spodn� hranol} by m�l b�t \emph{d�ev�n�}. Jen takov� je
mechanicky odoln� a~lze jej spolehliv� pou��t i~po demont�i a~op�tn�m
slo�en� kolektoru. Je jen ot�zka, jestli nebude p�i de�ti b�vat namo�en�.
Nem�l by b�t, pokud budou odtokov� otvory �ist�. Aby na n�j voda v�bec
nest�kala ze skla, musel by b�t nadzdvi�en o~n�kolik milimetr� tlust��
podlo�kou.

\item Aby se odtokov� otvory neucpaly a~do kolektoru neteklo zbyte�n� moc
vody, je vhodn� \emph{doln� sp�ru} mezi sklem a~r�mem co mo�n� \emph{ut�snit},
tmelem nebo pru�nou p�skou.

\item Probl�m� s~dosavadn�m standardn�m r�mem a~ulo�en� skel v~n�m je dost
na to, aby se u~nov�ch instalac� d�vala p�ednost �pln� absenci hlin�kov�ho
r�mu -- nejl�pe zabudov�n�m kolektoru m�sto st�e�n� krytiny.

\item M�sto D-profil� ze silikonov� gumy by byly vhodn�j�� profily tvaru H.

\end{itemize}


\subsection{Sol�rn� okruh}

\begin{itemize}

\item Zp�tn� klapka by pokud mo�no m�la b�t ve svisl� poloze tak, aby mohla
fungovat jen gravita�n�, bez p��tla�n� pru�iny. P��tla�n� pru�ina zp�sobuje
zbyte�n� vysok� odpor (tj. zpomaluje proud�n� v~okruhu) a~zvy�uje
nebezpe��, �e se v~klapce zachyt� ne�istota, kter� znemo�n� jej� zav�en�.
P�i svisl� mont�i zp�tn� klapky je l�pe pru�inu vyjmout.

\item Pokud je z�sobn�k zhruba stejn� vysoko jako kolektor, je l�pe zp�tnou
klapku vynechat a~nahradit ji veden�m hadic pod �rovn� spodku kolektoru
i~z�sobn�ku.

\item Ide�ln� samoz�ejm� je, kdy� je kolektor n��e ne� z�sobn�k. Pokud je
vr�ek kolektoru na �rovni dna z�sobn�ku, nesta�� to je�t� na samot��n�
provoz, ale zp�tnou klapku lze vynechat ur�it�. Stoj� za to z�sobn�k, pokud
je na p�d�, d�t pon�kud v��e (v�born� se uplatn� dvojice �i trojice r�m�
pod n�m p�ekryt� vrstvou desek) a~kolektor naopak a� na samotn� doln� okraj
st�echy.

\item \emph{Rozvodn� a~sb�rn� potrub�} v~kolektoru a~n�dr�i by asi bylo
lep�� z~polypropyl�nu ne� z~pozinkovan� oceli. Nem��e pak korodovat a~nen�
nutn� je nech�vat zinkovat. Pokud by z~polypropyl�nu byla i~p��padn�
sou��stka se zp�tnou klapkou, byl by v~okruhu jen hlin�k a~vzd�len� litina
�erpadla, napad�n� koroz� by bylo zmen�eno. Sva�ov�n� polypropyl�nu je
operace, kterou ovl�d� �ada instalat�r�. Polypropyl�nov� rozvody
v~kolektoru by zajistily, �e teploty hadic p�ipojen�ch na kolektor by
nep�es�hly osmdes�t stup�� (p�i dostatku lihu).

\item �nik tepla z~�erpadla a~armatur v~jeho bl�zkosti je velik�, v�t�� ne�
z~cel� d�lky hadic izolovan�ch p�nov�m polyetyl�nem. Stoj� proto za to,
um�stit �erpadlo do t�sn� izola�n� sk���ky. M��e b�t cel� z~polystyr�nu,
m��e b�t i~ze d�eva a~polystyr�nem co mo�n� �pln� vylo�en�.

To p�inese jedin� probl�m, toti� mo�nost p�eh��t� �erpadla v~p��pad�, �e by
v~n�m byl jen vzduch. Nejlep�� obranou je ovl�dat sp�n�n� �erpadla i~p�es
�idlo v~expanzn� n�dr�i -- kdy� v~syst�mu nebude dost kapaliny, �erpadlo se
nerozb�hne. Nouzovou n�hradn� mo�nost� je p��lo�n� teplotn� pojistka, jako
se u��v� u~z�sobn�kov�ch oh��va�� vody.

\item Jak dob�e �e�it sp�n�n� dle hladiny v~expanzn� n�dr�i, to nev�m.
Ur�it� je ale takov� v�c moc pot�ebn�. Soustav, kter� byly p�kn� vyschl�,
jsem u� vid�l dost.

\item Plastov� hadice se sice p�ipojuj� a~spojuj� rychle, ale t�sn� jsou
takov� spoje jen na �as. Jestli se po n�koliker�m dota�en� v~prvn�ch letech
u� situace ust�l�, nev�m.

\item Je velmi ��douc� obarvit roztok lihu v~sol�rn�m okruhu, aby byla
hladina v~expanzn� n�dr�i zd�lky v�dy dob�e patrn�. Nev�m ale, ��m obarvit.
Hypermangan je �pln� nevhodn�, jak jsem si ov��il bohu�el a� ne�sp�n�m
pokusem.

\end{itemize}



\section{Co je je�t� vhodn� d�lat jinak a~co ne}

Co d�lat jinak, to u� moment�ln� nev�m. Je to sp�� na v�ech t�ch, kte�� ony
levn� a~jednoduch� slune�n� soustavy u��vaj� a~maj� s~nimi starosti.

O~dvou v�cech ale v�m, �e se jinak d�lat nemaj�, i~kdy� si to nejeden
u�ivatel myslel.

Ta nej�ast�j�� p�ipom�nka se t�k� \emph{p�ipojen� trubi�ek absorb�ru na
rozvodn� trubky}. To m� skute�n� b�t ud�l�no nep��li� pevn�. Tak, �e p�i
tlaku metru a~p�l vodn�ho sloupce jsou spoje t�sn�, \emph{ale kdy� se p�ece
jen stane, �e kapalina za�ne zamrzat, tak je nad�je, �e se hadice svle�ou
a~zabr�n� tak poprask�n� trubi�ek}. Je to levn� a~pom�rn� ��inn�
bezpe�nostn� pojistka. (Nahradit by ji mohlo leda n�jak� hi-tech
elektronick� hl�d�n� koncentrace lihu, kter� by kapalinu ze soustavy
vypustilo, kdyby p�i teplot� pod nulou nebylo lihu dost, ale to by asi
st�lo p�es deset tis�c korun.)

V�m tak�, �e \emph{nen� vhodn� nahradit l�h} (etylalkohol) jako p��sadu pro
zaji�t�n� mrazuvzdornosti kapaliny v~sol�rn�m okruhu alkoholem dvojn�m �i
trojn�m, s~vy���m bodem varu \emph{(etyl�n)glykolem �i propyl�nglykolem}.
Nejen kv�li tomu, �e se takov� t�k� alkoholy zvy�uj� viskozitu kapaliny
a~sni�uj� tak pr�tok v~okruhu. Hor�� je, �e �dajn� napadaj� pozinkovan� ��sti
syst�mu (rozvodn� potrub� v~kolektoru a~na dn� n�dr�e. Nejhor�� ale je, �e
se odstaven� kolektor evaporuje p��li� pozd�, a� p�i teplot� nad sto
stup��, a~hadicemi je pak vytla�ov�na v�el� voda. To nesnesou dob�e ani
hadice, a~u� v�bec ne jejich p�nov� izolace z~polyetyl�nu.

L�h ve skute�nosti m� d�le�itou funkci v~tom, �e i~v~l�t� udr�� teplotu
v~obou hadic�ch pod osmdes�ti stupni. Proto by jej i~tehdy m�lo b�t ke
dvaceti procent�m. Jeho �niku ze soustavy lze ��inn� zabr�nit konstruk�n�.

\end{document}

