\input a4_12_cz.ltx

\addtolength{\footskip}{\baselineskip}
\addtolength{\textheight}{-\footskip}
\pagestyle{plain}

\input mypdf.lt
\input myhtml.lt
\begin{document}

\title {\vspace*{-3cm}Pro� z�le�� na tom, jak� budou �koly}
\authjenhv
\date {4. �ervna 2001}
\maketitle

Odpov�� na ot�zku v~titulu je samoz�ejm�: jak� budou �koly, takov�
budou generace, kter� z~nich vyjdou. Mohou b�t vzd�lan� 
a~cel� �ivot tou�it po dal��m pozn�v�n�, nebo pr�v� naopak.

\section{Ve�ejn� budovy jako vzor}

Vliv �kol nen� d�n jen t�m, jak se v~nich u��.  Je d�n tak� t�m, o~�em se
tam u��, nebo je�t� ���eji, atmosf�rou, kter� tam panuje. T�m, o~co d�tem,
student�m a~u�itel�m jde. Je to vliv, kter� nem� vy�st�n� a� kdesi 
v~budoucnosti, ale uplat�uje se i~v~dan� dob�: prost�ednictv�m rodin 
a~ve�ejn�ch aktivit student� a~u�itel�. U�itel� se mohou (a~maj�) objevovat
v~m�di�ch, mohou ovliv�ovat zastupitele, nebo sami p�sobit v~samospr�v�.
V�dy� jsou to lid�, kte�� svou z�libu, toti� vzd�l�v�n�, maj�
p�en�et na sv� ��ky a~okol�. Mohou svou pozornost up��t kter�mkoliv
sm�rem a~ovoce sv�ho osobn�ho pozn�n� zprost�edkovat ostatn�m. Pokud n�co
zaj�m� je, sv�m pedagogick�m umem pro stejnou v�c z�skaj� kohokoliv, kdo
je�t� neokoral. Aspo� n�kte��.

Mohlo by takov�ch pedagog� b�t v�c, kdyby c�tili, �e na nich z�le��. Skv�lou
p��le�itost� je pr�v� starost o~vlastn� �kolu. O~ty jej� vlastnosti, ke
kter�m by mohl ten kter� u�itel n�co ��ci. Bu� z~titulu sv� specializace
nebo prost� jako zainteresovan� ob�an, kter� p�em��l� nad dopady sv�ho
jedn�n�.

Zvl�t� inspiruj�c� pohledy na �kolu (a~sv�t v�bec) nab�z� hledisko 
\emph{trval�
udr�itelnosti}. Kdy� se �kola stav� nebo opravuje, je na m�st� se t�zat,
jak to ovlivn� budouc� generace. Je na m�st� zva�ovat, jak by mohly b�t
�kodliv� vlivy co nejmen��. Nepoda�� se asi v�e za��dit tak, abychom mohli
��ci, �e v~t�to podob� u� m��e �kola fungovat nav�dy, tedy trvale
udr�iteln�. �sp�chem je ale i~to, kdy� dosp�jeme k~p�esv�d�en�, �e jsme se
k~udr�itelnosti p�ibl��ili, jak jen to bylo v�bec mo�n�.

Abychom tomu v��ili, je pot�eba r�zn� alternativy d�kladn� diskutovat. To
je ostatn� to nejcenn�j��, co mohou u�itel� spolu se ��ky d�lat: �e�it
probl�m ne abstraktn�, ale zcela praktick�, kter� se t�k� jich sam�ch 
a~z~jeho� optim�ln�ho vy�e�en� budou m�t pak dlouh� l�ta radost, ba budou na
n� py�n� i~p�ed sv�mi vnuky.

Opravit �kolu takov�m nejdokonalej��m mo�n�m zp�sobem, za trval�ho z�jmu
nebo i~��asti jej�ch u�ivatel�, je n�co docela jin�ho, ne� kdy� si n�kdo
nech� opravit vlastn� d�m. O~�kole jako z��n�m p��kladu se dozv� tis�ckr�t
v�c lid�. ��m v�ce bude takov� p��klad p�esahovat b�nou praxi, t�m v�t��
dopad na ni bude m�t. Velkorysost v~posuzov�n� z~hlediska ne sou�asnosti,
ale p�inejmen��m z~hlediska konce 21. stolet�, se mnohon�sobn� vyplat�.

Nam�tnete asi, �e nev�me, jak budou lid� posuzovat budovy za sto let. To
je pravda, ale n�co z~toho m��eme dob�e odhadnout.

Za sto let se budou fosiln� paliva pou��vat ve vysp�l�ch zem�ch jen ve velmi
mal� m��e, asi jen pro motory letadel a~mo�n� aut. Jist� ne na topen� nebo
oh��v�n� vody, ani na v�robu elekt�iny. Aby byla �kola z~pohledu u�
poloviny 21. stolet� dobr�, mus� b�t jej� n�roky na
topen� a~elekt�inu tak mal�, �e je lze pokr�t valnou v�t�inou z~m�stn�ch
zdroj�.


\section{Jak� m� b�t dobr� budova}

To se sice p�kn� ��k�, ale co to v~praxi znamen�? Dobr�m vod�tkem mohou b�t
krit�ria, kter� vymyslel Dr. Wolfgang Feist (viz \h{passiv.de}). 
Ta stanovuj� p�edev��m horn�
hranici pro mno�stv� tepla, kter� je pot�eba za jeden rok do dobr�ho domu
um�le dodat, aby v~n�m bylo p��jemn�. Je to hranice n�zk�, asi desetkr�t
ni���, ne� je obvykl� dne�n� stav.

To vypad� n�jak divn�. Co�pak je mo�n�, topit v~domech desetkr�t m�n�, 
a~p�esto tam m�t p�kn� teplo?

Ukazuje se, �e to mo�n� velmi dob�e je. Takov�ch dom� dnes existuj� stovky,
prvn� byl postaven u� p�ed deseti lety, v~roce 1991 v~N�mecku v~Darmstadtu.

Jak�mi kouzly se d� doc�lit takov�ho domu, ve kter�m je �asto i~bez topen� 
v~mraze teplo, jako pod tlustou pe�inou?

Vida, pe�ina, to je ono! D�m mus� b�t tlust� zabalen� do vrstvy izoluj�c�
podobn�, jako pe�ina. P�esn� vzato, je�t� n�kolikr�t l�pe. Izola�n� vrstva
mus� b�t tlust� alespo� �tvrt metru, l�pe ale tak 40\,cm. Nen� to ��dn�
probl�m, vhodn�ch izola�n�ch materi�l� je dost a~nejsou nijak drah�.

To ale nen� v�echno. Pe�ina se dokonale uplatn�, jen kdy� pod ni nefouk�. 
Stejn� tak
mus� b�t dobr� d�m v�born� t�sn�. Tak t�sn�, �e na v�tru v�bec nez�le��.
Jestli to tak je, to je nutn� vyzkou�et. P�i takov� zkou�ce se v�echny
zbyl� net�snosti najdou a~oprav�.

To oboj� nejsou kouzla, jakkoliv jste se mo�n� ani s~jednou z~takov�ch
�prav je�t� osobn� nesetkali. Je snadn� si oboj� p�edstavit.

T�m kouzlem, kde se uplat�uje technika sam�ho konce druh�ho
tis�cilet�, jsou okna izoluj�c� stejn� dob�e jako pe�ina �i tlust� spac�k.
P�itom vypadaj� docela oby�ejn�. A� vyvinut� takov�ch ,,superoken`` na
konci osmdes�t�ch let umo�nilo stavbu dom�, kde se t�m�� netop�.

Je�t� jedno kouzlo se u~dobr�ch dom� uplat�uje. �erstv� vzduch, kter� jde 
v~zim� dovnit�, je skoro zadarmo tepl�. To lze p�irovnat k~funkci nosu. Ten
v~mraze vzduch, kter� nadechujeme, p�edeh�eje, kde�to tepl� vzduch z~plic,
kter� jde ven, naopak ochlad� a~t�m se s�m oh�eje. D�ch�n�m pak neut�k� 
z~na�eho t�la zbyte�n� moc tepla. M�sto nosu se u~dobr�ch dom� pou��v� jin�
za��zen� s~podobnou funkc�, tzv. protiproud� v�m�n�k teplot. K~tomu
pat�� je�t� dal�� za��zen�, toti� podzemn� potrub�, kter� nejprve
oh�eje �erstv� mraziv� vzduch alespo� na p�t stup��. Hork� letn� vzduch
naopak ochlad�, tak�e i~p�i vydatn�m v�tr�n� m��e uvnit� z�stat p��jemn�
chladno -- nen� k~tomu pot�ebn� ��dn� klimatizace.

V�echny tyto techniky se uplat�uj� u~dom�, kter� se v~p�ti evropsk�ch v~t�chto
letech stav� v~r�mci projektu CEPHEUS -- Cost Effective Passive Houses as
European Standards, \h{cepheus.de}. 
Jak je stav�t snadno, levn� a~spolehliv� se u�� nejen
architekti, ale i~spousta firem, stavebn�ch i~t�ch, co dod�vaj� komponenty.
Ka�d� rok se takov�ch dom� stav� t�ikr�t v�c a~p��slu�n� techniky se
zdokonaluj�, to se t�k� hlavn� oken a~v�tr�n�.

\emph{Pas�vn� domy}, tak se jim ��k�. To adjektivum nazna�uje, �e nepot�ebuj�
��dn� topn� syst�m, rozlezl� po cel�m dom�. Ve velk�ch mrazech sta�� trochu
p�ih��t vzduch, kter� vych�z� z~v�trac�ho za��zen�. T�m, �e se neinstaluje
spousta radi�tor� a~potrub� k~nim, �e nen� pot�eba kotel velk�ho v�konu, se
stavba domu natolik zlevn�, �e nemus� b�t dra��� ne� stavba domu
oby�ejn�ho. Nebo je dra��� jen o~m�lo a~rozd�l se brzy zaplat� mnohem
levn�j��m provozem.

Mal� a~levn� topen� je krit�rium hlavn�, ale ne jedin�. To druh�, pro
ochranu klimatu rovn� velmi d�le�it�, je horn� hranice pro celkov� tok
energie, kter� mus� prob�hat, aby do domu p�ich�zelo v�e, co pot�ebuje. Jde
p�itom o~teplou vodu a~o~ve�kerou elekt�inu. Hranice pro to jsou zat�m dost
voln�, hlavn� proto, �e technologie, kde se elekt�ina pou��v� velmi
�sporn�, jsou dosud st�le v~za��tc�ch. Je ale mo�n� pou��t t�ch nejlep��ch
sou�asn�ch -- ka�d�ch deset �i dvacet let lze s�hnout po lep��ch. To je
velk� rozd�l oproti samotn� stavb�, kter� se opravuje mnohem m�n� �asto,
sotva dvakr�t za sto let.

Krit�ria, kter� m� a~m��e dnes stav�n� dobr� d�m spl�ovat, jsou kvantitativn�:
\bi
\item Na topen� mus� sta�it p�iv�zt nebo dodat s�t�mi 15\kWhsqma
\item Celkov� ,,prim�rn� energie``, kter� mus� n�kde prot�ci, aby d�m
dost�val, co pot�ebuje, nesm� p�es�hnout 120\kWhsqma
\ei
Uveden� spot�eby se vztahuj� na metr �tvere�n� tepl� podlahov� plochy a~rok. 
Lze jich
snadno dos�hnout i~u~mal�ch rodinn�ch dom�, t�m sp�� u~budov velk�ch.

Je�t� bych asi m�l up�esnit, �e do limit� se nepo��t� energie, kter� p�ijde
sama zvenku okny nebo slune�n�mi kolektory. Sol�rn� architektura, kter� se j�
sna�� co nejv�ce vyu��vat, p�in�� i~dal�� pozitiva: kr�su, pohodl� 
a~hrdost na svou �kolu �i domov.


\section{A co star� domy?}

U~star�ch budov bychom m�li m�t na mysli v��e uveden� c�lov� stav, tedy
standard pas�vn�ch dom�. Ka�d� oprava by m�la m��it t�m sm�rem a~j�t tak
daleko, jak je mo�n�. Polovi�at� �e�en� jsou zav�d�j�c�, demotivuj�c�,
drah�.

Spr�vn�m krokem je tedy dokonal� ut�sn�n� budovy, nejl�pe tak� ov��en�
m��en�m. Spr�vn�m krokem je tepeln� izolov�n�, ale jen tehdy, kdy� je
d�kladn�, tak dokonal�, �e nebude m�t ani za pades�t let nikdo pot�ebu je
vylep�it. Spr�vn�m krokem je v�m�na oken, ale jen kdy� budou dokonale
navazovat na d�kladnou vn�j�� tepelnou izolaci a~budou t�mi nejlep��mi,
kter� se na sv�t� dnes vyr�b�j�.

Jsou ale i~kroky, kter� nestoj� skoro nic, jen vy�aduj� ��ast u�itel� 
a~��k�. Jeden z~nich je pro na�e postkomunistick� zem� st�le nav�sost
nal�hav�: m�t ve v�ech m�stnostech teplom�ry a~db�t pro za��tek na to, aby
v~zim� teplota nikdy nep�es�hla dvacet jedna stup��. Kv�li zimn�mu v�tr�n�
by m�ly b�t v�ude i~vlhkom�ry. Jist�, o~tot� se m��e starat syst�m ��zen�
po��ta�em, ale co po n�m cht�j�, mu stejn� mus� sd�lit u�ivatel� �koly --
nejl�pe pot�, a� se na tom dohodnou.

P�i zva�ov�n�, co se �kolou te� d�lat, je pot�eba hled�t do dalek�
budoucnosti. Nejen kv�li tomu, �e se nalezen� a~d�kladn� prodiskutovan�
�e�en� stanou vzorem pro cel� �irok� okol�. Tak� kv�li tomu, �e vsi �i
m�sta, jim� �koly pat��, t�m spolehliv� sn��� b�emeno budouc�ch n�klad� na
jejich provoz. Je to velmi jist� investice se stalet�m zaru�en�m v�nosem.
Ukazuje, jak se doopravdy m� hospoda�it.

Ne� se ale takov� hospoda�en� stane samoz�ejmost�, je nutn� je podporovat,
aby k~n�mu z�skali lid� kur�. Ti zv�dav� a~otev�en� to s~pob�dkou 
a~p�isp�n�m osv�cen�ch nadac� jist� zvl�dnou.

 K~diskusi o~trvale udr�iteln�ch budov�ch lze pou��t \ekodum{} -- v~archivu
najdou i~nov� �lenov� u� dost materi�lu k~p�em��len�. 

\end{document}
