\input a4_12_cz.ltx

\addtolength{\footskip}{\baselineskip}
\addtolength{\textheight}{-\footskip}
\pagestyle{plain}
\parindent=0pt
\parskip=0.5\baselineskip

\usepackage%[draft]
 {graphicx}
\input mypdf.lt
\input myhtml.lt

\newcommand{\incgc}[1]
{\vspace{\baselineskip}\centerline{\includegraphics
 [width=0.8\textwidth]{#1}}}

\newcommand{\incgw}[1]
{\vspace{\baselineskip}\includegraphics
 [width=\textwidth]{#1}}

\begin{document}

\title {Hlavn� principy n�zkoenergetick� v�stavby \\[0.5\baselineskip]
        \normalsize\mdseries\emph
	{(P�edn�ka na semin��i Masarykovy Univerzity)}}
\authjenhv
\date {25. �ervna 2001}
\maketitle

\large

Co je to n�zkoenergetick� stav�n�? Je to praxe, kter� je v~n�jak�ch nebo ve
v�ech ohledech v�razn�  lep��, ne� po�aduj� normy platn� v~dan� dob�.
D�vod�, pro� tak n�kdo stav� nov� budovy, m��e b�t �ada. T�eba chce
\bi 
\item bydlet pohodln�ji nebo m�t lep�� prost�ed� pro pr�ci nebo u�en�
\item u�et�it
\item b�t zaji�t�n p�ed krizov�mi situacemi, m�t jistotu na st���
\item chovat se odpov�dn� v��i sv�m potomk�m
\item minimalizovat sv�j �kodliv� vliv na zm�nu klimatu Zem�
\ei

V�echny uveden� motivy mohou tak� p�sobit sou�asn�, proto�e pr�v� takov�
v�hody kvalitn�j�� stav�n� m��e poskytovat.

V�razn� evropsk� snahy za��t stav�t kvalitativn� l�pe ne� d��v se datuj� do
doby ropn� krize za��tku sedmdes�t�ch let. Dosavadn� praxe se tehdy
nejv�razn�ji napravila ve �v�dsku. Nov� budovy za�aly m�t nesl�chan� tlust�
izola�n� vrstvy, za�ala se vy�adovat jejich vzduchot�snost, standardem se
stalo ��zen� mechanick� v�tr�n�. B�n� �v�dsk� v�stavba by tehdy na
kontinent� byla pova�ov�na za mimo��dn� n�zkoenergetickou. V~kontinent�ln�
Evrop� se teprve na sam�m konci dvac�t�ho stolet� st�vaj� n�kter� �v�dsk�
vymo�enosti postupn� obvyklej��. 

Nov�ch dom� se ale stav� m�lo, m�-li st�t sn��it ��inn� svou z�vislost na
dovozu fosiln�ch paliv, mus� zlep�it p�edev��m sv� ji� stoj�c� budovy. Tak�
to se ve �v�dsku stalo, a~to v~bezprecedentn�m rozsahu. Zem� v~teplej��ch
oblastech to ale bohu�el moc nezas�hlo.

Z�eteln� snahy, stav�t l�pe ne� d��v, se objevuj� a� v~osmdes�t�ch letech 
v~n�mecky mluv�c�ch zem�ch. Charakteristick� pro n� je hled�n� cest, jak
omezit zimn� �nik tepla okny. A~tak� cest, jak oh��vat domy p�ev�n�, ne-li
v�lu�n� slune�n�m z��en�m. 

\incgc{emis_at}

Nov� motivace se objevila d�ky pozn�n�, �e klima Zem� je ohro�eno
spalov�n�m fosiln�ch paliv. V~tomto oboru pat�� sv�tov� prvenstv� N�mecku,
jeho� parlament zalo�il slavnou komisi Vorsorge zur Schutz der
Erdatmosph�re. Zpr�vy t�to komise se staly hybnou silou nejen rozvoje
program� OSN, tedy pro zalo�en� a~pr�ci IPCC, ale ��inn�ho ���en�
vzd�lanosti v~tomto oboru na cel�m sv�t� a~v~n�mecky mluv�c�ch zem�ch
zvl�t�. Nejen n�me�t� politikov�, ale cel� ve�ejnost se postupn�
sjednotila v~n�zoru, �e pou��v�n� fosiln�ch paliv je nutn� co nejrychleji
omezit a~postupn� je eliminovat. To se postupn� stalo i~postojem cel� EU 
a~razantnost ned�vn�ch a~sou�asn�ch reakc� na nesl�chanou ignoranci nov�
americk� vl�dy G. W. Bushe je toho projevem. 

Jestli�e existuje c�l, zbavit se z�vislosti na fosiln�ch palivech (ten je
ostatn� velmi zaj�mav� i~strategicky, pro �eskou republiku obzvlṻ),
odpov�� oboru stavebnictv� mus� b�t,  stav�t tak, aby pot�eba vn�j��ho
z�sobov�n� domu byla sn��en� ne pouhou o~�tvrtinu, ale tak moc, jak je to
jen technicky a~ekonomicky mo�n�. U� za��tkem devades�t�ch let se
realizovaly prvn� vynikaj�c� p��klady, pou��vaj�c� technologie �erstv�
vyvinut�. �lo zejm�na o~okna, kter� sice vypadaj� oby�ejn�, ale izoluj�
p�tkr�t l�pe ne� bylo doposud obvykl�.

\incgc{okno_supc}

Krom� on� hrstky vynikaj�c�ch p��klad� se v~prvn� polovin� devades�t�ch let
stav�ly u� b�n� domy tzv. n�zkoenergetick�, s~definovanou hranic�, kolik
um�le dod�van�ho tepla jim mus� sta�it na celou zimn� sez�nu. Zna�n�
benevolentn� hranice, dosa�iteln� u� o~deset let d��ve, zn�la 70\kWhsqma. 
Nap��klad pro d�m o~podlahov� plo�e 200\ms{} to znamenalo maxim�ln� ro�n�
spot�ebu tepla pro ��ely vyt�p�n� 14\,MWh (50\,GJ), tj. nap�. 1500\mc{}
zemn�ho plynu. V�t�ina n�zkoenergetick�ch dom� ale dosahovala spot�eby na
dvou t�etin�ch nebo polovin� tohoto limitu. Nebylo to v�dy jen d�ky lep��m
izolac�m, n�kdy to bylo d�ky mohutn�m sol�rn�m syst�m�m se z�sobn�kem,
skladuj�c�m letn� zisky pro zimn� pou�it�. To jsou ale syst�my drah� 
a~t�kop�dn�. 

Na sam�m za��tku devades�t�ch let formuloval Wolfgang Feist, zakladatel
Institutu Wohnen und Umwelt, ideu p��sn�j��ho limitu pro n�zkoenergetickou
v�stavbu, limitu, kter� p�inese lep�� komfort p�i men��ch investic�ch.
Kouzlo, kter� se p�itom uplat�uje, je jednoduch� -- skute�n� v�born�
izolovan� a~pe�liv� postaven� d�m s~dokonal�m v�tr�n�m nepot�ebuje rozs�hl� 
topn� syst�m se spoustou trubek a~radi�tor�. T�m se jeho stavba skokem
zlevn�. Sou�asn� t�m p�ibude plnohodnotn� m�sto pod okny, kde jinak
zavazej� radi�tory. Lze tak m�rn� sn��it podlahovou plochu a~u�et�en�
pen�ze snadno pokryj� p��padn� zv��en� n�klady na dokonalou stavbu. Takov�m
dom�m bez aktivn�ho topn�ho syst�mu s~�erpadly a~slo�itou
regulac� se ��k� \emph{pasivn�}. 

\incgw{03_schnitt}

Prvn� pasivn� d�m byl postaven s~asistenc� dr. Feista v~Darmstadtu u� 
v~roce 1991. Funguje p�esn� dle p�edpoklad�, levn� a~spolehliv�, k~naprost�
spokojenosti jeho obyvatel. Od t� doby se tak kvalitn�ch dom� stav� ��m d�l
v�c. Jak se pojem pasivn�ch dom� st�val st�le zn�m�j��m, institut Wolfganga
Feista zm�nil jm�no na \emph{Passivhaus Institut Darmstadt} a~pro jeho
nalezen� na Internetu si sta�� pamatovat \emph{passiv} -- adresa je prost�
\h{passiv.de}.

\incgw{02_energiekennwerte}

Od roku 1998 b�� evropsk� projekt CEPHEUS. To je akronym, kter� znamen�
Cost Effective Passive Houses as European Standards. Informace o~n�m lze
naj�t na adrese \h{cepheus.de}. T�ch bude brzy p�ib�vat, proto�e pr�v� nyn�
se vyhodnocuj� v�sledky projektu. V~r�mci projektu se stav�lo asi 250
bytov�ch jednotek v~p�ti evropsk�ch zem�ch, hlavn� v~N�mecku a~v~Rakousku.
D�ky tomuto projektu se tam v�ude rozvinula v�roba dokonal�ch stavebn�ch
komponent, hlavn� okenn�ch r�m�. Stav�t bez chyb se nau�ila �ada stavebn�ch
firem. Krom� dom� stav�n�ch v~r�mci projektu vznikla ale �ada dal��ch,
tak�e jejich po�et dnes p�esahuje tis�covku. Nejsou to jen rodinn� a~bytov�
domy, jde i~o~n�kolik velk�ch kancel��sk�ch budov. 

P�esto�e �lo o~v�stavbu s~nejvy���mi po�adavky na kvalitu a~pro z��astn�n�
architekty a~stavitele to byla �asto prvn� zku�enost s~takov�mi n�roky 
a~p�esto�e n�kter� pot�ebn� komponenty se zat�m d�laj� jen v~mal�ch s�ri�ch 
a~tedy zbyte�n� draze, ne�lo o~v�stavbu drahou. Oproti dom�m, kter� by jen
spl�ovaly moment�ln� platn� stavebn� normy, byly investice v�t�� nejv��e 
o~deset procent, v~n�kter�ch p��padech nebyly vy��� v�bec. To je d�le�it� --
jde o~to, aby se co nejrychleji ujal nov� standard, kdy� u� je technicky
snadno dosa�iteln� a~p�in�� plno v�hod. 

\incgw{17_�konomie}

Pas�vn� domy jsou jednoduch�, nemusej� obsahovat slo�it� za��zen�. Obt��n�
je jenom je dokonale navrhnout a~postavit -- v�ci, kter� se doposud 
u~b�n�ch dom� p�ehl��ely, tj. p�edst�ralo se, �e jsou spln�ny, je pot�eba
splnit doopravdy. Izolace domu mus� b�t v�ude tlust� a~nep�eru�en�,
konstrukce mus� b�t naprosto bez tepeln�ch most�. D�m mus� b�t opravdu
t�sn�, a~to natrvalo, p�inejmen��m na sto let. V~ka�d�m dom� se projektanti
sna�� vyhnout �kv�r�m, u� proto, �e jejich p��tomnost d�m postupn� ni��, 
ale u~pas�vn�ch to tak i~mus� dopadnout. To se ov��uje podtlakovou
zkou�kou. 

\incgw{09_blower_door}

Kdyby d�m nebyl v�born� t�sn�, tak by v�trac� za��zen� nemohlo p�esunout
v�echno teplo z~vypou�t�n�ho vzduchu zp�t do �erstv�ho, nas�van�ho zven��. 
To je ale nutn� podm�nka -- jen tehdy je v~dom� skv�l� vzduch, ani� by to
znamenalo n�jak� n�klady na topen�.

Shr�me nyn� limity, kter� pas�vn� d�m nesm� p�ekro�it, aby se mohl honosit
takov�m ozna�en�m. Prvn� limit plyne z~po�adavku, �e cel� topen� mus� b�t
mo�n� zajistit pouh�m p�ih��v�n�m v�trac�ho vzduchu. Ten by se m�l oh��vat
maxim�ln� na 50\degC, p�i vy���ch teplot�ch se p��li� vysu�uj� p��padn�
��stice prachu a~dr�d� p�i d�ch�n�. Z~t�to podm�nky za p�edpokladu
venkovn� teploty $-10\degC$ se d� odvodit maxim�ln� p��pustn� topn� p��kon
na jeden metr �tvere�n� obytn� plochy -- pouh�ch 10\,W. V~�hrnu cel�ho
topn�ho obdob� pak mus� b�t spot�eba na vyt�p�n� nanejv�� 15\kWhsqma. Na
pas�vn� domy se ale kladou i~dal�� po�adavky. I~celkov� spot�eba energie
dod�van� um�le m� z�stat n�zk�, topen� nem� b�t nahrazov�no nap�.
ne��inn�mi spot�ebi�i elekt�iny, pr�v� naopak, i~spot�eba elekt�iny m� b�t
co nejmen��. Limit pro celkovou pot�ebu um�l�ch dod�vek je 42\kWhsqma. 
A~aby elekt�ina tvo�ila co nejmen�� ��st, ud�v� se je�t� limit pro celkovou
energii, kterou je pot�eba uvolnit (nap�. i~v~elektr�rn�ch) na provoz domu,
to je 120\kWhsqma.

\begin{center}
\begin{tabular}{|c|r@{}l|}
\hline
\multicolumn{3}{|c|}
{Nejvy��� p��pustn� m�rn� hodnoty pro pas�vn� d�m} \\
\hline
topn� p��kon                &  10&\Wsqm \\
ro�n� spot�eba na topen�    &  15&\kWhsqma \\
ro�n� dod�vka do domu       &  42&\kWhsqma \\
energie kv�li tomu uvoln�n� & 120&\kWhsqma \\
\hline
\end{tabular}
\end{center}

Zat�mco prvn� dv� hodnoty plynou z~podm�nky, �e se d�m m� obej�t bez
zvl�tn� topn� soustavy, ty dal�� jsou prost� dob�e splniteln� a~tedy
takov�, �e dnes je�t� m��eme pova�ovat d�m, kter� je spl�uje, za takov�,
kter� je dobr�m p��kladem trvale udr�iteln�ho po��n�n�. Zat�mco budova sama
se nebude des�tky let m�nit, vybaven� v~n� m��e b�t postupn� lep��, s~men��
spot�ebou.

\incgw{13_verglasung}

Do ro�n� dod�vky do domu se zde nepo��t� slune�n� z��en�, kter� p�ijde
okny, po��t� se jen to, co lze v~principu
��tovat. Je tedy p�irozen�, �e se tv�rci takov�ch dokonal�ch dom� sna�� 
o~co nejv�t�� vyu�it� slunce. 
Domy maj� m�t del�� fas�du pokud mo�no t�m�� p�esn�
na jih, alespo� t�etinu maj� tvo�it okna, fas�da m��e ale b�t i~cel� pr�hledn�.
Pokud nen�, zbytek se d� vhodn� vyu��t na fas�dn� kolektory, jinak mohou
b�t kolektory samoz�ejm� jinde. Jin� strany domu obsahuj� jen nevelk�
plochy oken -- na v�chod� a~na z�pad� hlavn� proto, aby v~nich v~l�t�
nebylo horko, na sever proto, �e tam i~nejlep�� okna v~nejchladn�j��m
obdob� p�edstavuj� sp��e tepeln� ztr�ty ne� zisky. 

Jak� jsou tedy principy sou�asn�ho n�zkoenergetick�ho stav�n�?
\bi
\item Kompaktn� a~dob�e izolovan� budova ($U < 0$,15\WsqmK) bez tepeln�ch most�
\item Hlavn� strana orientovan� k~jihu a~v~zim� nezast�n�n�
\item Zasklen� superokny s~$U <= 0$,8\WsqmK{} a~prostupnost� pro slune�n� teplo 
   $g >= 0$,5
\item V�tr�n� s~��innou ,,rekuperac�``, tj. z�sk�v�n�m alespo� 85\,\% tepla zp�t    
\item Pou�it� co nej��inn�j��ch spot�ebi��
\item Oh�ev u�itkov� vody sol�rn� nebo tepeln�m �erpadlem z~odpadn�ho vzduchu
\item Zimn� p�edeh�ev (a~letn� chlazen�) �erstv�ho vzduchu 
   pr�chodem podzemn�m potrub�m
\ei

K~takov�m princip�m do�el nejen Wolfgang Feist, ale p�ibl��ili se 
k~nim postupn� svou prax� i~vynikaj�c� architekti, kte�� se ve sv�ch realizac�ch
ohl��eli na budouc� u�ivatele a~sna�ili se stav�t trvale udr�iteln�. Z~Brna
jsou nejdostupn�j�� realizace Martina Treberspurga 
a~\wwwt{Georga W. Reinberga}{www.reinberg.net})
-- 
oba architekti vydali o~sv�ch d�lech rozs�hl� publikace, kter� dokumentuj� v�voj
sol�rn� architektury na konci dvac�t�ho stolet�. Oba tak� ji� dosp�li 
k~sou�asn�mu n�zkoenergetick�mu standardu -- tj. standardu pas�vn�ch dom�. 

Jejich p��stup k~probl�mu byl pon�kud jin� ne� p��stup Feist�v.  Sna�ili se
o~dokonalou architekturu, poskytuj�c� kvalitativn� lep�� bydlen� a~pracovn�
prost�ed�. Zejm�na v~zim� je pro n� podstatn� dostatek slunce v~interi�ru 
a~v�hled z~n�j ven. Slovo pas�vn� se p�itom vyskytuje v~jin�m kontextu, ne�
kter� jsem zmi�oval doposud, toti� ve smyslu samo�inn�ho oh��v�n� domu jen
z��en�m zven��. Oba v�znamy nakonec u~nejlep��ch dne�n�ch staveb
konverguj�. Pas�vn� domy toti� pr�v� d�ky zisk�m okny poskytuj� �plnou
bezpe�nost p�ed jak�mikoliv krizemi -- za ��dn�ch okolnost� tam nebude ani
v~lednu chladn�ji ne� 15\degC, nenech�-li n�kdo trvale otev�en� okno.
Budovy Reinbergovy i~Treberspurgovy jsou p�itom v�dy pom�rn� levn�,
spl�uj�c� nap�. finan�n� limity pro soci�ln� v�stavbu. Co je ale u~soci�ln�
v�stavby zvlṻ d�le�it�, to jsou n�klady provozn�. Lid� s~omezen�mi p��jmy
pot�ebuj�, aby je n�klady na topen� �i teplou vodu v~budoucnu neohro�ovaly,
i~kdyby nap�. m�li jen minim�ln� d�chod. Provozn� n�klady dom� t�chto
nejlep��ch architekt� jsou neoby�ejn� mal�. Samoz�ejm�, nejmen�� jsou pr�v�
u~dom� spl�uj�c�ch pas�vn� standard. Nechat si postavit takov� d�m, to je
to nejbezpe�n�j�� penzijn� p�ipoji�t�n�. 

\includegraphics{horn}

\centerline{\includegraphics{cephhorn1gr.jpg}}

Pas�vn� standard stanovuje jist� minim�ln� po�adavky. Zat�mco p�ed deseti
lety je bylo mo�n� splnit tak akor�t, dnes se s~nevelk�mi n�klady stav�
domy i~dvakr�t lep��. Budovy, kter� se projektuj� dnes, by se nem�ly stav�t
jen tak, jak se dalo u� p�ed deseti lety. M�ly by ukazovat, alespo� ty,
kter� se stav�j� s~pou�it�m ve�ejn�ch prost�edk�, jak se stav�t d� a~m�.
Nemaj� b�t ve vleku nejlep�� evropsk� praxe, ale na jej�m �ele. To se
net�k� jen dom� nov�ch, ale i~oprav t�ch dosavadn�ch. 

\includegraphics{gnigl}

\centerline{\includegraphics{cephsalz1gr.jpg}}

\centerline{\includegraphics{cephsalz2gr.jpg}}


P��klady t�hnou a~pilotn� realizace vzbuzuj� skute�n� velk� z�jem. Nen�
divu -- kdy� n�kdo u� v�, �e m��e m�t d�m mnohem komfortn�j�� a~p�itom
levn�j��, t�ko se sm��� s~pod�adn�j��m, nepo��t�-li, �e je to jen na p�r
let. Domy se stav� na stalet�. 

\centerline{\includegraphics{weiz1.jpg}}

Velk�ch nebytov�ch budov spl�uj�c�ch pas�vn� standard je zat�m m�lo. Jedna
z~m�la, velk� kancel��sk� budova, stoj� v~rakousk�m m�st� Weiz. Navrhnout 
a~postavit velkou pas�vn� budovu ne jednu, ale cel� r�znorod� are�l, to nen�
mal� c�l. P�esto v���m, �e jsou u� dnes nejlep�� evrop�t� odborn�ci jsou na
takov� �kol p�ipraveni a~�e uv�taj� vz�cnou mo�nost se do n�j pustit.  

U~tak v�znamn� instituce, jakou je vysok� �kola �i p��mo Masarykova
univerzita, je jej� role jako vzoru pro jin� instituce a~ob�any st��
p�eceniteln�. ��m m��e vzd�l�vat ��inn�ji ne� vlastn�m p��kladem? U� s�m
pobyt student� v~are�lu, kter� bude vytvo�en v~nejlep��ch intenc�ch trval�
udr�itelnosti, jak se j� lze p�ibl��it na za��tku t�et�ho tis�cilet�, bude
m�t na jejich postoje a~pohled na budoucnost dopad nesm�rn�. Univerzita se
j�m m��e st�t instituc� vpravd� sv�tovou, p�itahuj�c� nejlep�� v�dce 
a~pedagogy. 

\end{document}
 