\input a5_11_cz.ltx
\usepackage{graphicx,multicol}
\input mypdf.lt
\input myhtml.lt

\def\UrlBreaks{\do\.\do\@\do\\\do\/\do\!\do\_\do\|\do\%\do\;\do\>\do\]%
 \do\)\do\,\do\?\do\'\do\+\do\=%
 \do\a\do\b\do\c\do\d\do\e\do\f\do\g\do\h\do\i\do\j\do\k\do\l\do\m\do\n%
 \do\o\do\p\do\q\do\r\do\s\do\t\do\u\do\v\do\w\do\x\do\y\do\z}


%\newcommand{\url}[1]{#1}

\renewenvironment{theindex}
  % to get balanced columns
               {\columnsep=40pt
                 \begin{multicols}{2}[\section{Rejst��k}]%
                 \parindent=0pt
                 \renewcommand{\item}{\par\hangindent=40pt}
                 %\renewcommand{\indexspace}{\medskip}
                }
               {\end{multicols}}


\makeindex

\begin{document}
\standardhyphens

\title{EnergieSparMesse 2001}
\author{\wwwt{\includegraphics[height=7.2mm, width=34.8mm]{veronica}}
            {http://www.veronica.cz} \\
        \www{Jan Hollan}{http://astro.sci.muni.cz/pub/hollan/}
       }

\maketitle


\centerline{\includegraphics{espa01}}

\centerline{\w{welser-messe.com}}

\thispagestyle{empty}

\tableofcontents

\newpage

\section{Pro� jet do Welsu}

Chcete-li vid�t nejlep�� a~nejnov�j�� stavebn� materi�ly a~sou��stky,
zejm�na materi�ly p��rodn�, nebo nejvyvinut�j�� zp�soby topen� a~oh�evu
vody, pak je k~tomu v~Evrop� ide�ln� mo�nost ka�d� rok za��tkem b�ezna
v~hornorakousk�m m�st� Wels. Zejm�na z~ji�n�ch �ech to nen� daleko, jen
kousek za Lincem. Z~V�dn� je to sice d�l, ale vlakem pouh� dv� hodiny.

Veronica tam podnikla u� dva v�lety, jeden p�ed dv�ma lety a~jeden letos.
P�edloni jsme tam vid�li tak mnoho v�c� poprv� v~�ivot�, �e jenom jejich
shrnut� by bylo p�kn� dlouh�. Tentokr�t n�s veletrh zase nezklamal --
oproti tomu v~roce 1999 tam bylo op�t spousta ��asn�ch novinek u~kter�ch
jsme se natolik zdr�eli, �e jsme n�kter� pavil�ny nakonec nepro�li...

Ono je toho na jeden den trochu moc, p�ijet v~deset r�no nesta��, do �esti
do ve�era by sice ka�d� zvl�dl prohl�dnout pro n�j nejzaj�mav�j�� st�nky,
jen�e to by musel p�edem v�d�t, kter� to jsou. Dozv�d�t by se to v~dne�n�m
elektronick�m v�ku mohl: pokud by ti, co maj� podobn� z�jmy a~budou tam
o~den dva d��v, hned zve�ejnili sv� doporu�en�. Zorganizovat pro p���t� rok
takovou slu�bu by bylo velmi cenn� a~ti, co p�ijedou jako druz� nebo t�et�,
by osm (�i dev�t, p�ivstanou-li si) hodin na v�stavi�ti mohli vyu��t
dokonale.

Sv� pon�kud opo�d�n� doporu�en� (bez ud�n� pavil�n� a~st�nk�, sp�� dojmy
ne� pokyny) uv�d�m d�le. Pro dal�� veletrh, kter� se kon� 7. a� 10. b�ezna
2002, by jist� byla pot�ebn� jin�, nov�. Ten p���t� veletrh bude krom�
tradi�n�ch v�stav EnergieSparMesse a Baumat (zahrnuj�c� i materi�ly
energeticky irelevantn�)  obsahovat i novou (vlastn� sp�� jen pos�lenou) ��st 
se slibn�m n�zvem Bio-Solar, v�novanou sol�rn� a biomasov� energetice. 

\section{Oh��v�n�}

\subsection{pelety, �t�pky, d��v�}

P�ijde-li �lov�k p�ky z~Thalheimu (tam doporu�uji nechat auto, pokud jste
nep�ijeli vlakem) nejbli���m vchodem A, ocitne se mezi peletov�mi kotli
a~kam\-ny. Jsou v~pavil�nech po lev� a~hlavn� po prav� ruce, v~provozu je lze
vid�t na cest� a~prostranstv� mezi pavil�ny. Krom� peletov�ch za��zen� je
vid�t i~plno kotl� na �t�pky, co� je palivo u~n�s zat�m zn�m�j��.

Vid�t spousty typ� a~velikost� \emph{peletov�ch}\index{pelety} topen� je
velmi podstatn� pro v�echny, kte�� se dnes rozhoduj�, jak� topen� si zvol�,
stejn� jako pro ty, kte�� v~tomto oboru projektuj� nebo rad�. Peletov�
za��zen� v~Rakousku nahrazuj� doposud b�n� syst�my u��vaj�c� topn� olej,
proto�e je jejich provoz levn�j�� a~palivo do nich se lisuje na st�le v�ce
m�stech v~zemi -- nikdo se neob�v� jeho nedostatku v~budoucnosti.
Pelety se lisuj� z~pilin, hoblin �i d�ev�n�ho prachu, tedy z~odpad�,
kter�ch je v�ude ve d�evozpracuj�c�m pr�myslu hojnost. Za dva roky na
veletrhu z�eteln� ubylo topn�ch syst�m� s~tepeln�mi �erpadly,
peletov� za��zen� poskytuj� toti� stejn� komfort p�i men��ch investic�ch
a~perspektiv� dlouhodob� stabiln�ch provozn�ch n�klad�. Pro st�le v�ce
Raku�an� hraje roli i~prost� p��n�, vyhnout se pou��v�n� fosiln�ch paliv
(kter� maj� v~zim� i~v~Rakousku v�t�inov� pod�l pod�l na produkci
elekt�iny), aby nep�isp�vali ke sklen�kov�mu jevu.

Pro v�kony nad dvacet kilowatt� jsou �asto popul�rn�j�� kotle, pod nimi� se
top� \emph{�t�pkami}\index{�t�pky}. To je toti� palivo daleko nejlevn�j��
ze v�ech. Vy�aduje ale slo�it�j�� (tedy dra���) pod�vac� za��zen�.
Slo�it�j�� b�v� i~skladov�n�, neb �t�pky nemusej� b�t such� (ty vlh�� jsou
levn�j��). Probl�m mohou d�lat tak� ob�asn� �t�pky
s~nespr�vnou d�lkou p�es deset centimetr� -- s~t�mi se skv�le vypo��d�
\iemph{kr�jec� turniket}, kter� slou�� t� jako po��rn� bari�ra -- vid�li jsme
jej v~chodu u~firmy Heizomat.

Daleko neju��van�j��m palivem v~rakousk�ch domech ale z�st�v� \iemph{d��v�}.
Perspektivn� novinkou jsou kotle a~kamna, kde lze topit jak j�m (pro ty,
kte�� maj� vlastn� les a~dost m�sta, je to levn�), tak p��padn� automaticky
peletami. N�kter� takov� kotle spaluj� pelety uvnit�, jin� maj� na boku
p��davn� peletov� ho��k, o~nic v�t�� ne� b�vaj� ho��ky olejov� podobn�ho
v�konu. V�kony ho��k� jsou od p�ti do stovek kilowatt�. Jeden takov� kotel
s~bo�n�m ho��kem o~v�konu od 7 do 15\,kW vystavovala tak� firma Atmos,
\w{atmos.cz}.

\emph{Peletov� ho��ky}\index{peletov� ho��ky} lze koupit i~zvlṻ a~daj� se
tak p�imontovat asi ke ka�d�mu kotli, nejsn�ze m�sto star�ho ho��ku
olejov�ho (viz \w{biomassetechnikottowitz.at}). Nemus� to ale b�t v�hodn�
z~hlediska spot�eby paliva. Modern� kotel toti� m��e m�t ��innost dost
vysokou -- firma Hargassner vystavovala zat�m v�jime�n� \emph{peletov�
kotel s~��innost� kolem 95\,\%}. D�l u� je jen jedin� krok, toti�
kondenza�n� kotel vyu��vaj�c� i~skupensk� teplo vznikaj�c� vodn� p�ry,
podobn�, jako je tomu u~kvalitn�ch kotl� na plyn a~olej.

Kotle a~samostatn� nevelk� kamna jsou ale jen jednou v�tv� topen� d��v�m
nebo peletami. Dal�� v�tv� jsou spor�ky a~kamna velk�,
kachlov�\index{kachlov� kamna}, stav�n� na
m�st�, co� je v�bec nejtradi�n�j�� za��zen� na vyt�p�n� dom�. Ta modern�
b�vaj� dnes tak� vybavena automatick�m zapalov�n�m a~regulac� p��vodu
vzduchu podle kysl�kov� (,,lambda``) sondy um�st�n� v~proudu ochlazen�ch
spalin, tak�e spaluj� podobn� dokonale jako nejlep�� kotle. Um�j� t�
oh��vat u�itkovou vodu nebo mal� teplovodn� �i teplovzdu�n� okruh. �k�la
vzhled� a~tvar� kamen je nep�ebern�.

Ceny pelet a~biopaliv v�bec v~Rakousku sp��e klesaj�, jak roste trh s~nimi.
Kdokoliv m��e v�hodn� nakoupit nebo prodat i~na elektronick� burze,
\w{abex.at} p��padn� \w{biomasse.at}. O~palivech t� viz
\w{biomasseverband.at}.

\subsection{plyn a~olej}

V�t�ina v�robc� kotl� na fosiln� paliva m� u� v~nab�dce i kotle peletov�. Pro
ty, kte�� ani tu trochu pelet nemaj� kde skladovat nebo jak dopravovat,
jsou st�le v~nab�dce i~kotle na plyn nebo olej. Kupodivu st�le je�t� ne
v�hradn� \emph{kondenza�n�}\index{kondenza�n� kotle}, tedy vyu��vaj�c� cel�
spaln� teplo (odtud n�meck� Brennwertkessel). V~nab�dce v�ech firem ale
kondenza�n� kotle jsou. Dokonce i~mal�ch v�kon� se samostatn�m pr�tokov�m
oh�evem u�itkov� vody a~modulovan�m ho��kem, tedy vhodn� pro domy s~velmi
malou pot�ebou vyt�p�n�.

\subsubsection{... m� to�it motorem}

Tekut� paliva se sice daj� jen spalovat v~ho��c�ch, je to ale �koda. Jsou
toti� vhodn� pro spalov�n� v~motorech, kter� poh�n�j� zpravidla
gener�tory elekt�iny\index{kogenera�n� jednotky}.
�tvrtina a� t�etina v�h�evnosti paliva pak poskytuje
elektrickou pr�ci, v�t�ina se pou��v� na oh�ev. Kv�li t� a� t�etin�
paliva, kter� se vyu�ije jinak, se takov�mu zp�sobu topen� ��k� kogenerace
(elekt�iny). Milou novinkou na
veletrhu byly pro mne mal� \emph{kogenera�n� jednotky}
s~topn�m v�konem od 6\,kW.

Jedna z~nich, s~plynov�m motorem, u��v� gener�tor s~permanentn�mi magnety,
kter� se m��e to�it r�zn� rychle a~jednotka tak m��e d�vat v�kony v~rozsahu
v�t��m ne� jedna ku dv�ma. St��dav� proud sf�zovan� s~elektrickou s�t� se
vyr�b� elektronicky. Celkov� ��innost je p�es 90\,\%, NOx� je pod 70\mgmc{}
a~CO pod 400\mgmc{} p�i 5\,\% O$_2$ ve spalin�ch (\w{koller-hofmann.at}), co�
je pro mal� motor p�ijateln�.

Jin� je poh�n�n� skute�n�m olejem, �epkov�m, za studena lisovan�m, viz
\w{soellinger.at}. ��innost m� p�es 100\,\% -- takov� ,,absurdn�`` �daj
implikuje, �e \emph{pracuje v~kondenza�n�m re�imu, tedy d�kladn� vychlazuje
spaliny a~vyu��v� skupensk� teplo vodn� p�ry vznikl� p�i sp�len�} (v�echna
za��zen�, kter� to ned�laj�, jsou velmi nedokonal�). Elekt�iny je z~toho
cel� t�etina. Firma nab�z� celou �adu jednotek, s~elektrick�mi v�kony jemn�
odstup�ovan�mi od 4\,kW do 40\,kW.

\subsection{sol�rn� syst�my}

\subsubsection{kolektory}

P�irozen�m dopl�kem zimn�ho oh�evu biomasou je letn� oh�ev rovnou slune�n�m
z��en�m. K~vid�n� byla spousta typ� slune�n�ch kolektor�, vesm�s se
selektivn�mi absorb�ry (v�t�inou s~plechem s~povrchovou vrstvou
Titan-Nitrit-Oxid firmy \ind{TiNOx}, \w{tinox.com}, ale i~s~vrstvami od
jin�ch v�robc�).

Standardn� ploch� kolektory byly vesm�s velk� a� velmi velk�\index{velk�
kolektory} -- ty pak opat�en� d�ev�n�m r�mem a~ur�en� coby velk� panel
st�e�n� krytiny. Ty, kter� jsou asi nejb�n�j��, p�edveden� nebyly, neb to
dost dob�e nejde -- ty se tvo�� toti� a� na st�e�e �i fas�d� samotn�.

(Zvl�tn� alternativou je varianta s~p�lv�lcov�mi zrcadlov�mi
koncentr�tory, v~nich� jsou absorb�rov� prou�ky jen polovi�n� plochy. Pod
n�zvem Solarfocus je nab�z� \w{kalkgruber.at}.)

Zastoupeny byly hojn� i~kolektory s~evakuovan�mi sklen�n�mi trubicemi
a~r�zn�mi geometriemi absorb�r� v~nich. Obvykl� byly absorb�ry prot�kan�
(dvojtrubkov�) i~absorb�ry v�parn� (s~,,tepeln�mi trubicemi``). Ojedin�l�
st�le z�st�v� vakuovan� ploch� kolektor \w{thermosolar.com}.

Zat�mco d��v byly obvykl� absorb�ry s~prou�ky plechu na jednotliv�ch
trubk�ch rovnou od firmy TiNOx, dnes je obvyklej��, �e si firma na �irok�
pruhy plechu nava�� trubky sama.

K~sol�rn�mu syst�mu pat�� ale nejen kolektor, n�br� i~z�sobn�k. Pokud ov�em
kolektor nen� s�m sv�m z�sobn�kem. Takovou alternativu, toti� zakrytou
,,vanu`` o~objemu 200\,l zvanou Solarbox, vystavovala firma
\w{s-o-l-a-r-p-o-w-e-r.at} -- je v~n� vak s~vodou, shora izolovan� drahou
vo�tinovou pr�hlednou izolac�, tak�e v~noci vystydne nap�. z~pades�ti jen
na �ty�icet stup��. Jako kolektor je to sice drah�, jako cel� mal� sol�rn�
syst�m ale nejlevn�j��.

\subsubsection{z�sobn�ky}

Sol�rn�ch tepeln�ch z�sobn�k� s~viditeln�m vnit�kem (tj. s~v��ezem) bylo
k~vid�n� hodn�. V�t�inou se staraj� o~udr�ov�n� dobr�ho zvrstven� teplot vody
(aby i~slab� rann� slunce mohlo zah��vat doln� chladnou vodu) a~sou�asn�
o~mo�nost oh�evu vrchn� ��sti a� na �edes�t stup��, kdy� sv�t� slunce naplno.
Zp�sob�, jak oh��vat u�itkovou vodu, je p�itom n�kolik -- v~mal�ch
z�sobn�c�ch je t�eba rovnou ona, ve v�t��ch je voda topn� a~u�itkov� voda
se oh��v� bu� ve vlo�en�m tlakov�m z�sobn�ku nebo pr�tokov� trubkou
s~hojnost� lamel, v~je�t� v�t��ch (ty ale na v�stav� nebyly) pak vn�j��m
protiproud�m v�m�n�kem teplot.

Na velikosti z�sobn�ku se obvykle �et��, jednak proto, �e velk� tlakov�
z�sobn�k b�v� drah�, a~tak� proto, �e jej nelze ledaskam nast�hovat.
Nadchla m� proto varianta firmy \w{sunpower.co.at}, kter� nab�z�
\emph{stavebnici pro sestaven� z�sobn�ku na
m�st�}\index{z�sobn�k-stavebnice}. Pou��vaj� se k~tomu d�mysln�
\iemph{polystyrenov� tv�rnice} tlou��ky asi 12\,cm, v�sledkem m��e b�t
v�lec kruhov� nebo eliptick� �i mnohohran. Ten pak sta�� zven�� op�sat
pozinkovan�m plechem, kter� se sn�tuje. Dovnit� se um�st� plastov� vak,
a~beztlakov� z�sobn�k o~objemu od t�� do mnoha krychlov�ch metr� je hotov.
Had ze sol�rn�ho okruhu m��e b�t rovnou v~n�m, u�itkov� a~topn� voda se
bude oh��vat pomoc� protiproud�ch tepeln�ch v�m�n�k�.

(Ve skute�nosti lze takov� z�sobn�k zhotovit i~bez speci�ln�ch tv�rnic,
prost� roz�ez�n�m polystyr�nov� desky na kl�ny vhodn�ho sklonu... Jen se
mus� p�i klenut� ,,pa�it``, dokud nen� op�s�n� uta�eno.)

Takov� velk� z�sobn�k se v�born� hod� i~pro vyt�p�n� d��v�m, umo��uje toti�
topit jen tehdy, kdy� m� �lov�k �as, m�sto toho, aby v~m�n� mraziv�m obdob�
rozt�p�l vystydl� kotel ka�d� druh� den.


\subsection{jak dostat teplo do interi�ru}

Na spoust� m�st na veletrhu byl k~vid�n� ten nejobl�ben�j�� syst�m:
\iemph{st�nov� topen�}, viz nap�. \w{thermoval.at}. Jde o~trubi�ky �i
hadi�ky ulo�en� v~om�tce nebo v~panelu, kter� se na ze� p�ipev�uje.
Trubi�ky mohou b�t m�d�n�, �ast�ji jsou plastov� r�zn�ch pr��ez� a~rozte��.
Zvl�t� obl�ben�m materi�lem pro om�tku �i panely je nep�len� hl�na. Je
mo�n� j� om�tnout ji� p�ipevn�n� topen� nebo naopak do om�tky vyr�t dr�ky,
do nich ulo�it levn� plastov� ,,hady`` a~p�et�hnout dal�� om�tkou.

V�hodou tepl�ch zd� je, �e nen� pot�eba m�t tak tepl� vzduch, a~p�esto je
v~m�stnosti p��jemn�. Proti podlahov�mu topen� je n�kdy v�hodn�, �e lze
zatopit rychleji a~�e lze u��t i~teplot dost p�es t�icet stup��. P�esto
b�n� sta�� teploty ni���, jak� snadno d� i~velk� sol�rn� syst�m, p��padn�
jak� vyhovuj� nejlep��m (kondenza�n�m) kotl�m. Viz nap�.
\w{wem-systembau.de}

Pro rozlehl� m�stnosti b�v� v�hodn�j�� \iemph{stropn� topen�}. To se
nab�z� jako i~jako nosn�ky p�ipraven� k~vybetonov�n�. Trubi�ky z~polybutenu
jsou jen jeden a~p�l centimetru hluboko, tak�e lze op�t zatopit dost
rychle. Je�t� l�pe ne� st�nov� topen� se stropn� zabudovan� registr hod� ke
\iemph{chlazen�} za letn�ch veder (d� se tak p�edeh��vat u�itkov� voda).
Viz nap�. \w{hexatherm.at}.


\section{Nepustit teplo ven}

je samoz�ejm� t�m nejd�le�it�j��m ,,domovn�m`` t�matem, v~n�mecky mluv�c�ch
zem�ch si u� poznen�hlu z�sk�vaj�c�m v�t�inu pozornosti. Na veletrhu ale
bylo asi je�t� i~letos oproti topen� obnoviteln�mi zdroji v~men�in�. Je to
jist� i~proto, �e v~tomto oboru m��e b�t st�� tak ohromn� velk� mno�stv�
firem s~r�zn�mi v�robky.


\subsection{tepeln� izola�n� materi�ly}

se dnes nab�zej� neoby�ejn� r�znorod�. N�kter� z~nich jsou ale u~n�s po��d
je�t� m�lo zn�m�.

\subsubsection{palivo, kter� izoluje}

Zaj�mav�m izola�n�m materi�lem jsou such� \iemph{�t�pky}. Jde dokonce
o~materi�l starobyl� -- drobn� d�ev�n� (z�m�rn�) zabl�cen� odpad se u��val
jak do podlah a~strop�, tak do st�n p��zemn�ch dom�. Pota�en� hl�nou mu
ubere na ho�lavosti a~p�id� na odolnosti proti hmyzu.

Jin�m izola�n�m materi�lem jsou �lomky pelet. Pelety jsou tvrd�� ne� �t�pky
a~tak je takov� vrstva v~podlaze je�t� m�n� stla�iteln�. Do podlah se
pou��vaj� i~\iemph{pelety} zhotoven� zvlṻ pro izola�n� n�sypy ze star�ho
pap�ru.

V~obou p��padech jde ov�em vlastn� jen o~,,poloizola�n�`` materi�ly, kter�
izoluj� mo�n� i dvakr�t m�n� ne� ty skute�n�
tepeln� izola�n�. N�kde ale nemus� b�t probl�m dvakr�t tlust�� vrstvu
pou��t. V�hodou je pravd�podobn� velmi dobr� izolace zvukov�, kterou
poskytuj�. Vid�l jsem je ale takto pou�it� poprv� a~nic bli���ho o~nich
nev�m.

\subsubsection{izolace p�stovan�}

Popularita plnohodnotn�ch p��rodn�ch tepeln� izola�n�ch materi�l� st�le
roste. Nen� divu:
 \bi
  \item p��jemn� se s~nimi manipuluje
  \item nikdo se jich v~nejmen��m neboj�
  \item a~jejich z�sk�v�n�
   \bi
    \item ne�kod� krajin� a~klimatu
    \item naopak krajin� (hlavn� u~dom�c� ov�� vlny) prosp�v�
    \item a~podporuje m�stn� zam�stnanost
   \ei
 \ei

Od asi nejpou��van�j��ch k~m�n� roz���en�m jsou to tyto materi�ly:
 \bi
  \item \ind{ov�� vlna}
  \item \ind{len}
  \item \ind{konop�}
  \item korkov� desky
  \item \ind{d�evovl�knit� desky}
  \item \ind{bavlna} (ta ov�em m�stn� nen� a~jej� produkce krajin� �asto
                nesv�d��), \w{isocotton.de}
 \ei

Ov�� vlna se pou��v� i~jako filc k~�tlumu hluku v~podlah�ch, p�edev��m ale
stejn� jako len a~konop� v~na�echran�m stavu. U~n�kter�ch vln�n�ch
izola�n�ch vrstev se uplat�uje i~materi�l ne pln� p��rodn�, toti�
polypropyl�nov� s��ka uprost�ed vrstvy, k~n�� jsou vl�kna orientov�na kolmo
(v�hodou je mo�nost u��t i~krat��ch vln�n�ch vl�ken). Nab�zej� se i~rovnou
v~tlou��k�ch 20 cm, lze ale snadno d�t n�kolik vrstev ten��ch. Levn�j�� ne�
vrstvy konstantn� tlou��ky je materi�l v~pytl�ch ur�en� k~syp�n� do dutin.

Vl�kna �asto b�vaj� upraven� tak, aby byla m�n� ho�lav� (stejn� jako
u~roz���en�ch pap�rov�ch vlo�ek se u��v� bor�t� nebo fosf�t�), vln�n� jsou
krom� toho chr�n�na pyrethroidy proti mol�m (len a~hlavn� konop� jsou proti
hmyzu odoln� samy).

Korek\index{korek} je stavebn� a~technick� izola�n� materi�l,
kter� byl p�ed sto l�ty
nejroz���en�j��. Jak jej vytla�ily miner�ln� a~polystyr�nov� izolace,
za�aly b�t velk� �pan�lsk� h�je korkov�ho dubu zanedb�van�. Je velmi
��douc�, aby se op�t pou��v�n� korku roz���ilo, jinak bude dub postupn�
d�le nahrazov�n nap�. eukalyptov�mi plant�emi, v~Evrop� ne��douc�mi.

Lehounk� desky z~d�ev�n�ch vl�ken se neu��vaj� jako stavebn� izolace
dlouho, jedno z~prvn�ch pou�it� je nap�. na zn�m� trojici dom� Sundays
v~Gleisdorfu. U~nich jde sp�� o~to, �e materi�l m� velmi v�hodn� vlastnosti
pro n�kter� pou�it�, ne� o~podporu trvale udr�iteln�ho hospoda�en�, jako
u~v��e zm�n�n�ch materi�l� (nicm�n� je takov� u�it� odpad� z~jehli�nat�ho
d�eva z~pil je�t� lep�� ne� jej sp�lit). Viz nap�. fas�dn� desky
\w{doser-dhd.de} �i st�e�n� desky (m�sto prody�n� pojistn� f�lie pod
krytinou) \w{pavatex.de}.

\subsubsection{perlit jako polystyr�n}

P�ekvapen�m pro m� byl b�l� sypk� materi�l se zrny a� n�kolik milimetr�
velk�mi, kter� vypadal trochu jako drcen� polystyr�n. Byl ale mnohem tvrd��
-- byl to expandovan� \iemph{perlit}!
Od toho d��ve obvykl�ho se ale li�il t�m, �e
izoloval stejn� dob�e jako polystyr�n (byl tedy leh��, v�ce nap�n�n� ne�
umo��ovaly star� postupy). Pro u�it� do dutin, kde jde o~velk� teploty
(nap�. kolem kom�nov� roury) je to materi�l ide�ln�.

\subsubsection{\ind{polystyrenov� tv�rnice}}

Na veletrhu samoz�ejm� bylo i~plno uk�zek nejroz���en�j��ch izolac�, tedy
vrstev z~miner�ln�ch vl�ken a~r�zn�ch p�nov�ch materi�l� i~foukan�ch
celul�zov�ch vlo�ek ze star�ho pap�ru.

O~u�it� p�nov�ch tv�rnic ke stav�n� tepeln�ch z�sobn�k� jsem se u�
zm�nil. Je�t� velkolep�j�� jsou ale asi dut� tv�rnice, z~nich� se stav�
cel� domy. To je moudr� zp�sob, jak polystyr�n u��t. M�sto jeho p�id�v�n�
na pracn� postaven� d�m s~tlust�mi tvrd�mi zdmi je lep�� opa�n� postup: do
dutin v~tlust�ch polystyr�nov�ch zdech nal�t tenkou vrstvu betonu (14 cm).
Takovou kompletn� stavebnici pro libovoln� tvary dom� vyvinula firma
\w{isorast.de}, vystavovala je firma Perndorfer.
Tato technologie byla v�bec prvn�, kter� dostala certifikaci slavn�ho
Passivhaus Institutu dr. Feista jako zcela zp�sobil� pro stavbu pas�vn�ch
dom�. Uk�zku jedn� takov� tv�rnice (s~polovi�n� tlou��kou vn�j�� ��sti)
m��ete vid�t v~Ekologick� poradn� v~p��zem� Domu ochr�nc� p��rody v~Brn� na
Pansk� 9.

V�hodou polystyr�nov� stavebnice je to, �e sv�pomocn� stavba s~jej� pomoc�
je nejen dob�e mo�n�, ale i~dostupn� pro fyzicky nep��li� disponovan�
z�jemce. M�sto des�tek zvedaj� jen zlomky kilogram� -- transport t�k�ho
materi�lu obstar� pak pumpa betonu.

\subsubsection{vakuov� vrstvy}

�plnou novinkou pro m� byly tak� vakuov� stavebn� izolace. Jsou tvo�en�
vrstvou vlo�ek kyseliny k�emi�it� obalenou polyesterovou f�li� s~napa�en�m
aluminiem. Podobn� jako evakuovan� bal��ky mlet� k�vy jsou takov� vrstvy
tuh�, jde tedy o~panely. Jejich materi�lov� tepeln� vodivost je desetinov�
oproti b�n�m izola�n�m materi�l�m, desetinov� mohou b�t tedy i~tlou��ky
k~dosa�en� stejn�ho v�sledku. To m� velk� v�znam tam, kde pro b�nou tlustou
izolaci prost� nen� m�sto, tedy hlavn� u~rekonstrukc� n�kter�ch staveb.

Odhaduji, �e dokonal� uplatn�n� takov� izolace najdou u~chladni�ek
a~mrazni�ek, kter� se doposud izoluj� velice nedostate�n� a~tence, jen aby
nezab�raly p��li� m�sta. O~je�t� ten��ch izola�n�ch vrstv�ch z~nerezov�ch
plech� dr�en�ch od sebe bodov� sklen�n�mi kuli�kami se sice psalo u� ve
Faktoru 4, ale vakuov� panely, kter� u~staveb poprv� pou�ilo Centrum pro
u�it� energiov� v�zkum jsou p�ece jenom cenov� dostupn�j��. V�ce informac�
viz \w{zae-bayern.de}, ��st W�rmed�mmung.

\subsection{okna}

Pr�hledn� okenn� souvrstv�, kter� v�born� tepeln� izoluj�, novinkou u�
nejsou. Zato \iemph{okenn� r�my}, kter� jim to nepokaz�, se objevily teprve
v~posledn�ch letech. Na veletrhu bylo vid�t n�kolik z~nich. �lo vesm�s
o~kombinaci d�eva s~polyuretanem. Firma \w{silberfenster.at}
vystavovala r�my s~��ste�n�mi p�nov�mi vlo�kami, firma
\w{gusenbauer-fenster.at} pou��v� hodn�
tvrd�ho p�nov�ho polyuretanu (zvan�ho purenit) p��mo jako vrstev r�mu (m�
certifik�t \h{passiv.de}.
P�ehled firem, kter� dob�e izoluj�c� r�my u� d�laj�, najdete ostatn� na
\w{cepheus.at}.

Soud�m nicm�n�, �e okna pro pas�vn� domy, kter� pro cel� sv�j ,,stavebn�
otvor`` nesm�j� p�ekro�it m�rnou tepelnou propustnost 0,8\WsqmK, se budou
vyv�jet i~levn�j��m sm�rem, toti� takov�m, �e se co nejbl�� ke sklu
p�ibl��� samotn� vn�j�� izola�n� vrstva domu. Zat�m obvykle kryje jen
v�t�inu pevn� ��sti okenn�ho r�mu, je ale jist� mo�n�, aby r�m z~vn�j��ho
pohledu �pln� zmizel a~z�stala jen fas�da a~sklo. Jen tak lze doc�lit toho,
aby okraj zasklen� a~r�m nebyl slab��m m�stem ne� plocha zasklen�, ale
naopak o~dost l�pe izoluj�c�m.

Na veletrhu jsem bohu�el nezahl�dl ��dn� okenn� souvrstv� s~tepeln�
izoluj�c�m distan�n�m r�me�kem, tj. plastovou dutinou, d�ev�n�m nebo
nejl�pe z~p�nov�ho polyuretanu. Takov� souvrstv� se u� d�laj�, snad budou
k~vid�n� nap�esrok.

Op�t jsem si ov��il skute�nost, �e asi ��dn� v�robce hlin�kov�ch �aluzi�
je�t� nev�, jak mohou \iemph{�aluzie} b�t v~zim� prosp�n�.

Potkal jsem jen jedinou �aluzii, kde hlin�k nebyl poka�en n�t�rem nebo aspo�
pr�hledn�m lakem. Ta byla sympatick� i~t�m, �e obsahovala dostatek velmi
jemn�ch d�rek a~i~v~zav�en�m stavu p�es ni tak bylo trochu vid�t ven. M�la
jen tu vadu, �e nebyla v~dutin� mezi skly, kde by mohla anulovat z��iv�
p�enos energie a~t�m zlep�it izola�n� schopnost dutiny aspo� t�ikr�t.

Ten stejn� v�robce oken zp�sobil�ch pro pas�vn� domy sice m�l i~�aluzii ve
vzduchov� dutin�, ale ta byla nat�en�...


\subsection{v�tr�n�}

V~roce 1999 jsme na veletrhu vid�li poprv� protiproud� v�m�n�k teplot pro
v�tr�n� tak�ka beze ztr�t tepla. Ten je toti� kl��ov� pro smysluplnou
mechanickou ventilaci, a~ta zase pro posledn� radik�ln� sn��en� pot�eby
topen� (v~izolovan�m a~t�sn�m dom� s~v�te�n�mi okny) i~pro komfort v~dom�.

Stejn� v�m�n�k s~tepelnou (nikoliv jen teplotn�) ��innost� p�es devades�t
procent jsme u~n�kolika v�robc� v�trac�ch syst�m� vid�li i~letos a~k~n�mu
je�t� jeden, trochu bli��� k~v�m�n�ku k���ov�mu, nicm�n� tak� s~teplotn�
��innost� 0,9. Oba plastov� v�m�n�ky (jsou to prost� �tosy vhodn�
prolisovan�ch plastov�ch f�li�) se vyr�b�j� v~Nizozem�, v�robce se mi
nepoda�ilo zjistit.

Ve v�ech p��padech ale �lo o~st�le je�t� klasick� soustavy s~mal�mi pr��ezy
kan�l� a~velk�mi rychlostmi proud�n�. Jen ventil�tory byly u� chyt�ej��,
stejnosm�rn� s~dobrou ��innost� p�i r�zn�ch pr�toc�ch vzduchu.

�lo tak� o~soustavy mal�, tak pro jeden byt nebo rodinn� d�m. Firma
\h{ecoenergie.vol.at} vyr�b� ale u� i~vlastn� v�m�n�k ur�en� pro n�kolik byt�,
s~aluminiov�mi tvarovan�mi f�liemi. (Jinak viz nap�. \w{exhausto.com},
\w{ventilation.de}, \w{knv-energie.com}.) V�voj si jist� vynut� i~vznik
v�m�n�k� velk�ch se stejnou vysokou ��innost�.

N�kter� z~on�ch mal�ch soustav byly toho typu, kter� se hod� pro pas�vn�
domy: v�m�n�k je dopln�n tepeln�m �erpadlem, tak�e se v�stupn� vzduch
ochlazuje a� k~bodu mrazu a~�erstv� vzduch jde dovnit� teplej��, ne� ten,
kter� odch�z� do v�m�n�ku. Je ale tak� mo�n� doh��vat �erstv� vzduch prost�
topn�m registrem (t�eba ze sol�rn�ho z�sobn�ku). T�m stejn�m registrem jej
v~l�t� lze chladit (a~oh��vat tak u�itkovou vodu).

Jin� topen� takov� v�born� izolovan� domy nepot�ebuj� -- t�m, �e se do nich
nemus� instalovat ��dn� topn� syst�m, se jejich stavba skokem zlevn� a~tyto
pen�ze lze investovat do tlust��ch izolac� a~lep��ch oken, o~v�trac�m
syst�mu nemluv�. V�trac� syst�m se ale d�l� co nejlevn�j��, tj. m�sto
potrub� se u��v� kan�l� v~konstrukci budovy.

(Pokud p�em�t�te, jak takov� soustava funguje, kdy� je venku mr�z, tak
v�zte, �e vzduch do v�m�n�ku nejde rovnou zven��, ale p�es podzemn�
potrub�, kde se p�edeh�eje a� o~patn�ct stup��. Jeho teplota je pak v�dy
kladn�, a~skute�n� lze i~v~krut�ch mrazech tepeln�m �erpadlem ��inn�
p�itopit, p�inejmen��m vyu�it�m skupensk�ho tepla vody v~odpadn�m vzduchu.)


\subsection{t�snost}

��zen� v�tr�n� s~dokonalou rekuperac� je �sp�n� jen tehdy, kdy� je jinak
d�m v�born� t�sn�. Doufat, �e to tak je, ale zdaleka nesta��. Je nutn� to
ov��it (to ostatn� stoj� za to u~ka�d�ho nov�ho nebo opraven�ho domu). Je
to ostatn� ta nejspolehliv�j�� metoda kontroly, umo��uj�c� nalezen�
stavebn�ch vad.

T�snost domu se ov��uje tzv. blow-door testem, kdy se m�sto vstupn�ch dve��
napne do r�mu f�lie s~velk�m ventil�torem. Ta vyvine uvnit� podtlak 50\,Pa
a~jde o~to, aby pr�tok vzduchu ven byl p�i tom men�� ne� polovina objemu
budovy za hodinu. Takov� testy prov�d� nap�. \w{isocell.at}.

\section{Dal�� techniky}

\subsection{hl�na}

O~pou�it� nep�len� hl�ny pro ulo�en� st�nov�ho topen� jsem se u� zm�nil.
Vyr�b�j� se tak� tv�rnice pro ulo�en� podlahov�ho topen�, nahrazuj�c�
plovouc� betonovou podlahu. K~vid�n� byly ale i~jin� nep�len� cihly mnoha
typ� a~velikost�, obkladov� dla�dice, velk� obkladov� panely vyztu�en�
r�kosem a~hlavn� om�tky r�zn�ch druh�, jak s~obsahem rostlinn�ch vl�ken tak
i~bez nich.

Z~nep�len�ch cihel z~certifikovan�ch v�roben se stav� cel� domy, zcela bez
omezen� je pou�it� nep�len�ch cihel na p���ky a~p�izd�vky, viz nap�.
\w{bios-linz.at}.

Hlin�n� om�tky se jsou ��m d�l obl�ben�j�� a~st�vaj� se u� docela b�n�.
Viz nap�. \w{tierrafino.nl}. Pro� v~interi�rech pou��vat jin�?


\subsection{hospoda�en� s~vodou}

U~nov�ch rodinn�ch dom� b�v� samoz�ejmost�, �e se u��v� de��ov� voda, kter�
na n� napr��. P�es odlu�ova�e hrub�ch ne�istot jde voda do podzemn� n�dr�e,
odkud se �erp� dle pot�eby do domu nejen na splachov�n�, ale tak� na pran�,
samoz�ejm� je jej� u�it� pro zal�v�n� (hlavn� pokojov�ch kv�tin).
Kompletn�ch soustav i~z�sobn�k� r�zn�ch tvar� a~velikost� (od n�kolika
krychlov�ch metr� v��e) byla k~vid�n� spousta (nap�. \w{asp-uwo.de},
\w{inowa.at}).

P�epad de��ov� vody samoz�ejm� nem� j�t do kanalizace,
ale m� zajistit vsakov�n� na pozemku u~domu (ide�ln� je mal� rybn��ek).

Vod� v~zahrad�ch, v~koupeln�ch a baz�nech byla v�nov�no mnoho m�sta,
podobn� i zahrad�m, interi�r�m, dve��m a vrat�m atp. -- to jsou z�ejm�
t�mata ��sti veletrhu zvan� Baumat.
K~t�matu trvale udr�iteln�ho bydlen� to nem�lo
zase tak bl�zko a j� jsem se tomu moc nev�noval.

\subsection{m��en�}

Poh�dkov� p��stroj jsme potkali v~pavil�nu 10 na st�nku B44: m��i� hustoty
z��iv�ho toku, p��padn� teplot r�zn�ch povrch�. Je to p��stroj kapesn�. Pro
toho, kdo b�n� posuzuje budovy, je to nesm�rn� cenn� pom�cka umo��uj�c�
v~zim� zjistit skute�n� tepeln� propustnosti zd� a~oken z~p�esn�ch hodnot
jejich povrchov�ch teplot. Cena 6500 �ilink� je zcela p�im��en�, ka�d�
energetick� auditor by takov� p��stroj m�l m�t, nemluv� o~technick�ch
�kol�ch (st�edn�ch i~vysok�ch). V�robce Hubert Zwarnig uv�d� bohu�el jen
oby�ejnou adresu: Nikolaus Dumbastra e 12, A-8940 Liezen, (36 12) 22 719,
fax (36 12) 24 225.

Jinou u�ite�nou ,,hra�kou`` stejn�ho v�robce je r�me�ek s~nafukovac�m
pol�t��kem s~termografickou f�li� na jedn� stran�, kter� po p�iti�t�n� na
ze� zobraz� jej� teploty s~rozli�en�m 0,3\degC. Daj� se tak naj�t trubky
s~vodou ve zdi �i podlaze, p��padn� m�sta, kde jsou d�rav�. Tato pom�cka je
za pouh�ch p�t tis�c (�ilink�).


\section{Informace a~financov�n�}

Poradenstv� a~cest�m, jak z�skat prost�edky na stavbu �i moudrou opravu
star��ch budov, byl v�nov�n nejv�t�� pavil�n Bosch-Halle. V~Rakousku
existuj� nejen z�kladn� dotace jak�koliv bytov� v�stavby, ale tak� dal��
p��sp�vky, rostouc� s~t�m, jak se sni�uje spot�eba energie v~domech.
V�t�ina dom� se proto stav� alespo� dvakr�t l�pe izolovan�ch, ne� po�aduj�
stavebn� p�edpisy -- kdo by byl tak hloup�, aby si nab�zen� pen�ze nevzal.

V�hodn� p�j�ky poskytuj� tak� banky, op�t t�m lep��, ��m v�ce se d�m
p�ibl��� sv� trval� udr�itelnosti, tedy hlavn� nez�vislosti na fosiln�ch
palivech.

Takov� podpora ale nespadla z~nebe. Politici a~bank��i k~n� p�istoupili a�
tehdy, kdy� se za�al zvedat z�jem ve�ejnosti o~mnohem kvalitn�j�� stav�n�
a~kdy� prvn� uk�zkov� domy a~jejich za��zen� realizovali nejzan�cen�j��
ob�an� sami. Startem pro to byl dost mo�n� rozvoj sv�pomocn�ho stav�n�
sol�rn�ch syst�m� pro oh�ev u�itkov� vody. Dne�n� z�b�r je ale u� mnohem
�ir��.

V~pavil�nu si bylo mo�n� vz�t plno let�k� a~bro�ur (i~o~obnoviteln�ch
zdroj�ch energie), n�kter� byly i~pro n�s nov�. Kdo �te n�mecky, mus�
s~l�tost� konstatovat, �e v�voj v~Rakousku je mnohem v�c ne� deset let p�ed
�esk�m...

P�esto je ekologick� stav�n� a~opravov�n� dom� st�le je�t� na za��tku a~m�
p�ed sebou prudk� rozvoj. Dokl�d� to ohromn� z�jem o~semin��e o pas�vn�ch
domech -- ten, kter� se konal v b�eznu v~Gars am Kamp (\wwwt{Gebaute
Passivh�user im Detail}{http://www.aee.at/verz/termin/noe_23_03_01.html}) byl
beznad�jn� ,,vyprod�n``, opakoval se proto (\wwwt{Passivhaus in
der Praxis}{http://www.aee.at/verz/termin/noe_08_06_01.html}) v �ervnu, op�t
zcela obsazen� (d�ky tomu, �e jsme se p�ihl�sili
u� na ten prvn�, na druh� jsme se s Yvonnou dostali, t�et�m �esk�m
��astn�kem byl prof. Tywoniak). Oba semin��e byly dopln�ny druh� den
exkurz� do trojice postaven�ch �i je�t� stav�n�ch dom� -- vid�t pas�vn�
domy na vlastn� o�i je asi ten nejlep�� za��tek, jak se do jejich stav�n�
pustit i u n�s. Nev�hejte se proto na podobn� semin��e a exkurze p�ihl�sit,
n�mecky ur�it� um�te dost...

Je�t� jednodu��� je ale za��t tempem zcela individu�ln�m,
pouhou n�v�t�vou veletrhu ve Welsu. Viz
\w{welser-messe.com} �i rovnou \w{bio-solar.at}, mo�n� i �esky na
\w{media-consult.cz/web_cj.html}. V roce
2002 je to jako v�dy v prvn� b�eznov� term�n od �tvrtka do ned�le,
tentokr�t tedy od 7. do 10. b�ezna. 

\input wels01r.ind

\end{document}

