\input a4_12_cz.ltx
\input mypdf.lt
\input myhtml.lt

%\usepackage[latin2]{inputenc}
%\renewcommand{\encodingdefault}{IL2}
%\usepackage[bookmarksopen]{hyperref}

\renewcommand{\thesubsubsection}{\arabic{subsubsection}.}
\renewcommand{\thesubsection}{}
%\catcode`\_=13\def_{\_{}}
%\newcommand{\httpc}[1]{\\ \centerline{\http{#1}}}
%\begin{htmlonly}
%\renewcommand{\httpc}[1]{\http{#1}}
%\end{htmlonly}
\begin{document}
\splithyphens

\begin{htmlonly}
\tableofcontents
\title{Fyzik�ln� pozorov�n�}
\author{}
\date{}
\maketitle
\end{htmlonly}
%begin{latexonly}
\section*{Fyzik�ln� pozorov�n�}
%end{latexonly}

\noindent
 je p�edm�t typu ,,dom�c� �lohy``, nen�ro�n� na doch�zku do v�uky. Zaps�n�
 p�edm�tu umo��uje nav�t�vovat pravideln� semin��e a~konzultace v~�ter�
 v~19~h na hv�zd�rn� na Krav� ho�e (pokud je v~tomto term�nu na hv�zd�rn�
 ve�ejn� p�edn�ka, term�n konzultace se p�esouv� a� za jej� konec).
 Konzultaci lze z�skat kdykoliv prost�ednictv�m elektronick� po�ty po
 zasl�n� dotazu do mailinglistu \astrov. 
 Odpov�di
 se budou objevovat ve stejn�m mailinglistu, p��padn� na str�nk�ch p�edm�t�
 J. Hollana:
 \httpc{astro.sci.muni.cz/pub/hollan/a_papers/vyuka/}

 C�lem p�edm�tu je z�sk�n� d�le�it�ch a� nezbytn�ch zku�enost�, o~n� se m�
 op�rat studium didaktiky fyziky a~kter� lze bezprost�edn� vyu��t i~p�i
 v�uce na z�kladn� nebo jin� �kole.

 Zapsan� studenti dostanou elektronickou po�tou odkaz na tuto str�nku,
 kde je n��e uveden seznam
 pozorov�n�, kter� maj� vykonat. \emph{Z�po�et z�skaj� kdykoliv po publikov�n�
 form�ln� spr�vn�ch z�znam� sv�ch pozorov�n�} a ozn�men� t�to skute�nosti 
 do mailinglistu \astrov{} (u publikac�, kter� nejsou elektronicky dostupn�,
 pros�m o poskytnut� jejich kopie). Dle z�jmu mohou vykon�vat
 i~pozorov�n� dal��, p��padn� s~vyu�it�m p��stroj� hv�zd�rny. Publikovan� 
 z�znam takov�ho
 nepovinn�ho pozorov�n�, je-li dob�e proveden, m��e po dohod� nahradit
 n�kterou z~explicitn� uveden�ch �loh.

 Form�ln� spr�vn� z�znam pozorov�n� je takov�, ve kter�m nechyb�j� informace,
 kter� jsou nepochybn� v�znamn�. Mezi n� pat�� �daje o~dob�, m�st�, zp�sobu
 a~autorovi pozorov�n� a~�daje o~relevantn�ch podm�nk�ch p�i nich�
 prob�halo. \emph{Odhady fyzik�ln�ch veli�in mus� obsahovat i~odhady sv�ch
 nejistot} --- alespo� implicitn� po�tem uveden�ch (platn�ch) m�st (u��vejte
 vhodn� ��slovek m�sto ��sel, n�sobn�ch jednotek nebo semilogaritmick�ho
 vyj�d�en�), l�pe uveden�m odhadu \emph{standardn� nejistoty} nebo explicitn�
 ud�n�m intervalu a~jeho pravd�podobnostn�ho obsahu.

 Optim�ln�m z�znamem je souvisl� text dopln�n� obr�zky, grafy a~tabulkami
 --- sd�len� srozumiteln� a~zaj�mav� ji� pro m�rn� vzd�lan�ho �lov�ka,
 je�t� l�pe pak i~pro d�ti.


\bigskip

\subsection{Literatura k~p�edm�tu}

\bi \medskip
\item Minnaert, M. G. J.: Light and Color in the Outdoors. Sprigner-Verlag New
 York, Inc., 1993. ISBN 0-387-94413-3

\item
 Du�ek, J., Hollan, J., Gabzdyl, P.: B�je�n� sv�t hv�zd. Hv�zd�rna
a~planet�rium Mikul�e Kopern�ka v~Brn�, 1996. ISBN 80-85882-03-5

\item
 \http{rady.astronomy.cz}

\item
 \http{amper.ped.muni.cz}, hlavn� www-mailinglisty astro, astro-v, ufo

\item \wwws{http://physics.nist.gov/cuu/index.html}
 --- The NIST Reference on Constants, Units and Uncertainty,
  skv�l� informace americk�ho
 \emph{N�rodn�ho institutu pro standardy a~technologie}
  o~fyzik�ln�m vyjad�ov�n�.
\ei


\subsection{Seznam povinn�ch �loh}

\subsubsection{T�i kresby M�s�ce}\label{mesic}

 Pozorujte bez dalekohledu. M�s�c zachy�te pokud mo�no v~r�zn�ch f�z�ch �i
 nato�en�ch. Jde o~zvl�dnut� techniky polot�nov� kresby m�kkou tu�kou tak,
 aby kresba skute�n� odpov�dala tomu, co vid�te (nebyly v~n� necht�n�
 artefakty ani nechyb�ly viditeln� rysy), �i p�esn�ji, co jste schopni
 zahl�dnout p�i desetiminutov�m �sil�. M�s�c je vhodn�m objektem, proto�e
 na n�m nen� vid�t p��li� mnoho podrobnost�. Jde ov�em i~o~pozn�n�
 z�kladn�ch rys� jedin�ho kosmick�ho t�lesa patrn�ho jako celek
 s~viditeln�mi detaily. Pov�imn�te si, jak je to s~v�zanou rotac� M�s�ce.


\subsubsection{Z�pad Slunce a~stm�v�n�}

 Jak� je tvar Slunce, kdy a~za co zapadne doln� a~horn� okraj Slunce, jak�
 jasov� a~barevn� prom�ny Slunce a~cel� oblohy prob�haj�: studium lomu,
 rozptylu a~p��padn� pohlcov�n� sv�tla v~ovzdu�� formou podrobn�ho
 chronologick�ho popisu. M�sto z�padu (�i nav�c) m��e j�t o~sv�t�n�
 a~v�chod. Obloha by v~dan�m sm�ru m�la b�t �ist� alespo� od �hlov� v��ky
 dva stupn� nahoru.


\subsubsection{Spektra kolem n�s}\label{spektra}

 P��roda je barevn� a~budouc� u�itel fyziky proto pot�ebuje pastelky ---
 t�mi pak zachyt� spektra n�kolika nejb�n�j��ch sv�teln�ch zdroj�: Slunce,
 dlouh� z��ivky, ��rovky, kr�tk� z��ivky, rtu�ov� a~vysokotlak� sod�kov�
 v�bojky. Spektra vytvo�� \uv{CD} �i jeho kousek, samotn� �i
 v~krabi�ce-spektroskopu (viz nap�. pr�ci Tom�e Nedv�da,
 \httpc{www.ped.muni.cz/wphy/NEDVED/cd1.htm).}


\subsubsection{Difrakce sv�tla na kruhov�m otvoru}

 Kresba aureoly a~korony Slunce p�i pohledu do kalu�e �i p�es tmav� filtr.
 Tot� v~p��pad� M�s�ce. Kresby bodov�ho zdroje --- odrazu Slunce na hodn�
 zak�iven�m p�edm�tu --- pozorovan�ho r�zn� velk�mi d�rkami ve f�lii. F�li�
 m��e b�t star� disketa �i tmav� film. Mal� d�rky budou asi i~p�i nejv�t��
 snaze, kdy� budete tenkou jehlou p�i perforaci ot��et, dost odli�n� od
 kruhu.


\subsubsection{Duhy a~hala}

 Pozorov�n� alespo� nejb�n�j��ho jevu, toti� (mal�ho) halov�ho prstence
 o~polom�ru 22 stup�� kolem Slunce �i M�s�ce. Sta�� popis geometrie a~barev,
 lep�� je doplnit i~kresbu s~�daji o~�hlov�ch rozm�rech a~vzd�lenostech.
 Halov� jevy jsou k~vid�n� p�i lomu sv�tla v~ledov�ch krystalc�ch, ze
 kter�ch se skl�daj� cirry a~cirrostraty --- krom� uveden�ho prstence lze
 �asto vid�t i~vedlej�� slunce (parhelia) a~sloup (p�i z�padu Slunce).


\subsubsection{Kaustiky}

 jsou ob�lky oblast�, kudy prob�haj� odra�en� �i lomen� paprsky. V~m�st�
 kaustiky je hustota sv�teln�ho toku v�razn� zv��en�. Nakreslete kaustiku,
 kterou v�d�te v~hrnku, popi�te kaustiky patrn� na slunci na dn� vodn�
 n�dr�e.


\subsubsection{D�rkov� komora}

 Pov�imn�te si v�skytu zobrazen� \uv{p�irozen�mi d�rkov�mi komorami}
 (i~kdy� m��e j�t o~d�rky v~um�l�ch p�edm�tech). Zhotovte komoru klasickou
 �i se zrc�tkem (v~n� se mal�m kouskem zrc�tka odr�� sv�tlo do temn�
 nepohybliv� prostory). Zm��te s~jej� pomoc� �hlovou velikost, tvar
 (zapadaj�c�ho) Slunce a~�hlovou rychlost jeho pohybu. Vyzkou�ejte t�i
 r�zn� pr�m�ry nebo tvary d�rky a~popi�te obraz, kter� tak z�sk�te. M��e
 d�rka fokusovat (tj. m��e b�t neostrost obrazu men�� ne� pr�m�r d�rky)?


\subsubsection{Polarizace sv�tla denn� oblohy}

 Noste s~sebou jednoduch� detektor polarizace --- obal od magnetofonov�
 kazety (nen� �patn� ji vylo�it �ern�m pap�rem). Kter� m�sta oblohy (v~tom
 kter�m datu, okam�iku, po�as�) na n�s sv�t� nejpolarizovan�ji a~kter�
 nejm�n� polarizovan�? Jak to z�vis� na barv� a~jasu oblohy? A~na denn�
 dob�? P�i kter�m �hlu odrazu se nejv�ce polarizuje sv�tlo v~kalu�i? Je
 n�kdy obraz oblohy v~oknech vysoko nad v�mi p�ekvapiv� temn�?


\subsubsection{Doppler�v jev}

 Poslouchejte vozidla proj��d�j�c� kolem v�s. Zkuste odhadnout zm�nu v��ky
 t�nu (aneb pom�r frekvenc�). Spo�t�te z~toho odhad rychlosti vozidla
 a~porovnejte takov� dopplerovsk� odhad s~odhadem (odhady) z�skan�m jin�m
 zp�sobem. Pozorujte opakovan�, vyhled�vejte i~hodn� rychl� vozidla.


\subsubsection{�hlov� m��en�}\label{uhly}

 Zhotovte si modern� Jakubovu h�l: vezm�te \uv{svinovac� metr}, kolmo ke
 krabi�ce p�ilo�te tuh� prou�ek (nap��klad z~lepenky), za��tek \uv{metru}
 p�idr�te na l�cn� kosti a~krabi�ku posu�te tak daleko od sebe, a� m�
 prou�ek stejnou �hlovou d�lku jako je ta, kterou chcete zjistit. Pod�len�m
 d�lky prou�ku a~jeho vzd�lenosti od oka (zpam�ti) zjist�te velikost dan�ho
 �hlu (v~jak�ch jednotk�ch?). P�esn�j�� m��en� dostanete p�i u�it� viz�ru,
 �kv�ry p�ilepen� na za��tek \uv{hole} --- nebudete pak m�t probl�m zejm�na
 p�i no�n�ch m��en�ch, kdy� m�te velkou zorni�ku.

 Jako �hlom�r si okalibrujte i~��sti sv� ruky na nata�en� pa�i. Pak m��te
 r�zn� �hly okolo sebe jak rukou, tak i~v��e popsanou Jakubovou hol�
 (s~viz�rem a~bez n�j). Celkem byste m�li z�skat tak na t�icet m��en�
 alespo� p�ti r�zn�ch �hl�.

\bigskip

\noindent
 Jan Hollan, 12. srpna 2001
\end{document}
