\input a5_cz.ltx

\newcommand{\alp}{\ensuremath{\alpha}}
\newcommand{\eps}{\ensuremath{\varepsilon}}
\renewcommand{\rho}{\ensuremath{\varrho}}
\newcommand{\taum}{\ensuremath{\tau}}

%begin{latexonly}} 
\ifx\pdfoutput\undefined
%\input pic_form.lt
 \usepackage{graphicx} 
 \newcommand{\mylabel}[2]{#2}
 \newcommand  {\myref}[2]{#2}
\else
 \usepackage
  [pdftex, %bookmarks,bookmarksopen,backref,pdfview=fitb,
   backref,
   pdfauthor = {Jan\ Hollan},
   pdftitle  = {Jak\ zlepsit\ okna},
   pdfsubject= {Making\ windows\ better},
   pdfkeywords={usporn� budovy, tesnost, okna, superokna, ventilace,
                   vlhkost,
                   emisivita, aluminium, folie}
   ]
  {hyperref}
% \usepackage{graphicx} 
 \newcommand{\mylabel}[2]{\hypertarget{#1}{#2}}
 \newcommand  {\myref}[2]{\hyperlink  {#1}{#2}}
\fi
%end{latexonly}}

%\newcommand{\old}[1]{}
%\newcommand{\oldnew}[2]{#2}
%\newcommand{\newold}[2]{#1}
%\newcommand{\new}[1]{#1}

\input myhtml.lt
\begin{htmlonly}
 \newcommand{\mylabel}[2]{\label{#1}{#2}}
 \newcommand  {\myref}[2]{\hyperref{#2}{#2}{}{#1}}
\end{htmlonly}
\standardhyphens
%\usepackage[latin2]{inputenc}
%\renewcommand{\encodingdefault}{IL2}

%\renewcommand{\caption}{\relax}
%\renewcommand{\contentsname}{\large\bf Obsah}

\widowpenalty=10000
\clubpenalty =10000

%\usepackage{multicol}
%\renewcommand{\bfdefault}{b}
%\pagestyle{plain}
\usepackage{%dcolumn,
 graphicx,psfrag}
\newcommand{\WpsqmK}{\ensuremath{\ \textrm{W/(m}^2\cdot\textrm{K)}}}
%\newcommand{\mypar}[1]{\paragraph{#1} ~\newline
%%\hglue 0mm plus 1mm minus 1mm
%}

%\newcommand{\mypar}{\subsubsection}
\newcommand{\mypar}{\subsection}
\newcommand{\mysect}{\section}


%\renewcommand{\thesubsection}{\arabic{subsection}}
%\righthyphenmin=2

\begin{document}
%\parindent=0pt \parskip=0.5\baselineskip

 %\standardhyphens
%\righthyphenmin=2 \lefthyphenmin=1
%\hyphenation
% {
 % h�e-je pod-kro-v� je�-t� jed-nu vrst-vu ce-l� ok-no r�-mu
 %  dve-�e a-bych-om do-ma ut�s-n�-n� oxi-du kte-r� po-o-tev-�e-n� ok-na
 % ve-de va-ta tla-ku kte-r� vhod-n�
%  o-bou o-p�-r�
 % to-mu tep-la lep-��
 % Zej-m�-na do-b-�e vnit�-n� ten-k� zven-ku pro-ti
% }

\splithyphens \sloppy

%\small
%\twocolumn
%\begin{multicols}{2}[
%\section*{\centerline{Jak zlep�it okna a nejen ty}}
\title{Jak zlep�it okna \\ \large a~nejen ta}
%\centerline{(koncept Jana Hollana, listopad 2000)}
\author{Jan Hollan}
\date{listopad 2000}
% ]
\maketitle
\tableofcontents

\mysect*{�vod}

Okna jsou velmi d�le�itou ��st� budov. Poskytuj� n�m denn� sv�tlo a~v�hled
ven. Sv�tlo zvenku, hlavn� kdy� je ho hodn�, n�s (spolu s~kr�tkovlnn�m
infra�erven�m z��en�m) i~h�eje a~okna tak p�edstavuj� jedin� topen�, kter�
je zadarmo. A~kone�n� okny v�tr�me, nebo dokonce jejich otev�en�m doko��n
propojujeme vnit�ek budovy s~exteri�rem. 

 Okna ale obvykle p�in�ej� i~nev�hody, pokud je venku chladn�ji ne�
patn�ct stup��. Plochou b�n�ch oken unik� velmi mnoho energie z~tepl�
budovy ven a~kolem �patn�ch oken proud� dovnit� �i ven mnoho vzduchu, t�m
v�c, ��m je venku v�t�� mr�z. Bez vhodn�ch dopl�k� m��ou p�in�et okna,
op�r�-li se do nich slunce, probl�m i~v~hork�m obdob�: uvnit� m��e b�t
jejich vinou je�t� v�t�� vedro ne� venku. 

 Nev�hody oken lze na�t�st� i~jednoduch�mi a~levn�mi prost�edky v�razn�
omezit. Z~nich nejzn�m�j��, nejsnaz�� a~nev�znamn�j�� je jejich ut�sn�n�. 
M�lo zn�m� je zlep�ov�n� oken p�id�n�m levn� dal�� �ir� vrstvy a~podobn�
m�lo zn�m� je i~pou�it� pokoven�ch f�li� jako�to rolet, o~kter�m budeme
mluvit na konci. 

\mysect{T�sn�n�}

Ut�sn�n� budovy ohromn� p�isp�je ke zlep�en� vnit�n�ho prost�ed� hlavn�
v~mraziv�m obdob�. U~extr�mn� net�sn�ch oken odpadne proud studen�ho
vzduchu od okna k~podlaze a~d�l a~teploty v~r�zn�ch ��stech budovy se
vyrovnaj� --- stane se tak p��jemn� obyvateln� v~t�e plo�e, jako na
za��tku podzimu. Ale i~tehdy, kdy� jste net�snost dosud nepoci�ovali, se
ut�sn�n�m pobyt uvnit� zlep��: vylou��te j�m obdob� such�ho vzduchu, kter�
je nep��jemn� a~nezdrav�. Za such� vzduch v~nejchladn�j��ch m�s�c�ch mohou
toti� pr�v� �kv�ry kolem oken a~dve��, p��padn� je�t� v�t�� �kv�ry
v~konstrukci domu a~ov�em kom�ny bez mo�nosti uzav�r�n�. 

\mypar{Kom�ny}

jsou prvn� na �ad�, pokud nejsou pou��v�ny bez p�est�n� po cel� topn�
obdob�.  Pokud se ale kom�n ob�as pou��v�, t�eba jen �tvrt hodiny denn�
pro plynov� oh��va�, je nezbytn� aby poloha \emph{klapky �i p�ep�ky},
kterou je obvykle uzav�en, byla n�padn� patrn�. Je�t� lep�� je, kdy�
oh��va� nejde se zav�enou p�ep�kou v�bec spustit. Instalovat p�ep�ku je
jednodu��� ne� vyr�b�t klapku --- sta�� na��znout plechovou rouru kom�na
do poloviny obvodu a~zasunout do n�j plechov� pruh s~koncem zast�ihnut�m
do p�lkruhu.  Pokud klapku kupujete, zkontrolujte, jestli je po uzav�en�
dost t�sn�.  Lehounk� net�snost je vhodn� jen pro st�l� plam�nek plynov�ho
oh��va�e, pokud jej u��v�te (plam�nek m� p��kon asi sto watt� a~spot�ebuje
a� sto kubick�ch metr� plynu za rok, zav�en� klapka by m�la propustit
nejv��e t�i sta litr� vzduchu za hodinu). 

\mypar{Odtah nad va�i�em}

v~kuchyni je na tom podobn�. I~on by m�l b�t uzav�rateln� p�ep�kou �i
klapkou. Jeho uzav�en� by m�lo b�t n�padn� patrn�, hlavn� pou��v�te-li
plynovou troubu -- je-li naopak pou��v�n, m�l by b�t vybaven indikac�,
kolik vzduchu j�m odch�z�, \myref{odtokind}{viz odstavec 2.4 ,,St�l�
v�tr�n�``}. 

\mypar{Zatmelen� sp�r}

St�l� �kv�ry jsou na �ad� hned pot� --- �asto b�vaj� mezi zd� a~futry
(�ili z�rubn�mi) oken �i dve��, mohou b�t nad z�dkami pod sni�uj�c�m se
stropem obytn�ho podkrov� a~u~lehk�ch nezd�n�ch budov i~v�ude mo�n� jinde.
V�echny se ut�sn� zevnit� akryl�tov�m tmelem (krom� tuby si mus�te koupit
i~vytla�ovac� \uv{pistoli}). 

\mypar{�kv�ra pod dve�mi}

Pohybliv� ��sti budovy se u� neut�sn� tak rychle. Za��t je vhodn� dve�mi
do chladn�ch prostor. Podstatn� je opravit p��padn� jejich \emph{pr�h},
aby dol�hal ke dve��m t�sn�. Pokud jsou dve�e bez prahu, je ut�sn�n�
obt��n�:  n�kdy sta�� na jejich spodn� okraj p�ipevnit jen pru�n� pruh
plastu �i nap��klad \uv{Jekoru}, jindy je pot�eba speci�ln� v�suvn� li�ta.
Pou��vaj� se i~hust� kart��e, ty ale ve skute�nosti net�sn�, jen zpomaluj�
proud vzduchu. 

\mypar{P�ska z~p�nov�ho polyetyl�nu}

Boky a~a~vrch dve�� se t�sn� podobn� jako okna. Nejsn�ze tak, �e v�ude,
kde ke sv�mu r�mu p�il�haj� s~v�t�� ne� �vrtmilimetrovou mezerou, nalep�me
na r�m prou�ek p�nov�ho polyetyl�nu. Samolepic� prou�ky se prod�vaj�
v~tlou��ce 3~mm a~stla�� se a� na dv� desetiny milimetru. Nejprve kladou
odpor, ale po dvaceti hodin�ch u� z�st�vaj� slehnut� do pot�ebn� ten��
vrstvy a~pru�� jen zlehka. Tam, kde ani po t�dnu nen� na prou�ku stla�en�
pod p�vodn� tlou��ku patrn�, m��e b�t vhodn� p�idat je�t� jednu vrstvu. 
(Pokud je �kv�ra z�eteln� tlust�� ne� t�i milimetry, m��eme rovnou u��t
prou�ku s~tlou��kou 5~mm.) 

Pru�n� t�sn�n� z~p�nov�ho polyetyl�nu stoj� p�t a� �est korun za metr
d�lky a~prod�v� se v~b�l� �i �ed� variant�. U~n�s se vyr�b� v~Technoplastu
v~Chropyni a~prod�v� se krom� firemn�ch prodejen i~v~n�kter�ch
\uv{dom�c�ch pot�eb�ch}. 

\mypar{T�sn� se nejteplej�� sp�ra}

Z�rubn� mohou m�t n�kolik ploch, ke kter�m dve�e �i r�my oken dol�haj�. Na
kterou z~nich t�sn�n� pat��? \mylabel{kamtes}{Na tu, kter� je \emph{co
nejv�ce vevnit�}}. Pokud by se toti� v~zim� vzduch z~m�stnosti, obsahuj�c�
hodn� p�ry, dostal a� skoro \newold{ven}{k~vn�j�� plo�e (vn�j��ho) r�mu},
kondenzovala by tam voda a~konstrukce okna by trp�la. Na vn�j�� stran�
tlust�ho r�mu m� b�t leda ochrana proti vod� z~de�t� �i taj�c�ho ledu,
\newold{pr�b�n� dokonal� t�sn�n� ale ne (nebo mus� b�t dopln�no v�trac�mi
otvory)}{ale t�sn�n� u� ne}. 

\mypar{Jak postupovat}

U~oken, kter� maj� dv� k��dla, nezapome�te na ut�sn�n� �kv�ry mezi jedn�m
a~druh�m k��dlem. Problematick� je ut�sn�n� p�echodu mezi stykem
\new{obou} k��del a~z�rubn�, ale drobn� net�snost naho�e �i dole se d�
prominout --- je to kone�n� jen bod a~ne dlouh� sp�ra s~velk�m �hrnn�m
pr��ezem. Pokud jsou �kv�ry, kter� chceme p�nov�m polyetyl�nem ut�snit,
z~v�t�� ��sti jen kolem jednoho milimetru tlust�, je vhodn� net�snit cel�
okno (�i dve�e) najednou, ale postupn�, ka�d� den �i t�den dal�� �sek,
abychom se vyhnuli tomu, �e cel� t�sn�n� t�ko stla��me (nebo je nestla��
�ekn�me d�t�, kter� dve�mi za chv�li projde). Je l�pe \emph{na��t rad�ji
v�ce oken} �i m�stnost� ne� ut�snit v�dy cel� okno nar�z. 

\mypar{Oprava z�padek}

�asto b�v� pot�eba po instalov�n� t�sn�n� opravit i~zav�rac� mechanismus
okna, aby spr�vn� zapadl a~pak okno p�itla�il. U~neut�sn�n�ch oken mohl
i~\uv{viklav�} syst�m n�jak fungovat, ale pak u� p�estane sta�it pro
pohodln� zav�r�n�. 

\mypar{Nejtrvanliv�j�� �e�en�: dr�ky a~dut� profily}

P�nov� polyetyl�n nen� jedin�m mo�n�m t�snic�m prost�edkem.  
 \new{Jinou
mo�nost� je pou��t tenkost�nn�ch trubi�ek ze silikonov� gumy. Ty se
zpravidla d�vaj� o~kousek jinam ne� p�nov� p�sky -- ne na nejvnit�n�j��
dosedac� \emph{plochu}, ale a� do vnit�n� \emph{hrany}, kterou plocha
kon��. Tam toti� b�v� v�ce m�sta (trubi�ce nesta�� dv� desetiny milimetru)
a~tak� to odpov�d� jej�mu tvaru.  Trubi�ku by bylo mo�n� nalepit, ale to
by bylo �e�en� omezen� trvanlivosti. Na v�ky funguje jen mechanick�
upevn�n�: trubi�ka je na jedn� stran� opat�ena ,,perem``, kter� se vsune
do dr�ky v~r�mu. Dr�ka se vy�e�e malou kotou�ovou pilou s~tlust�m
kotou�em vy�n�vaj�c�m jen kousek z~,,dorazov� hrany`` (hloubku vy�n�v�n�
lze upravovat). P�itom se vynechaj� m�sta, kde by dr�ka zas�hla do
kovov�ch ��st� r�mu (panty). Gumov� trubi�ka se na t�chto m�stech ale
nep�eru��, jen se j� (�iletkou nebo ostr�m no�em) od��zne v~tomto �seku
pero.\footnote{Je to sice v�ce pr�ce ne� kus t�sn�n� prost� vynechat, ale
jen tak m� instalace t�sn�n� v�bec smysl. Pokud se vynechaj� dokonce dv�
m�sta v~r�zn�ch v��k�ch (a~panty b�vaj� nad sebou), je t�sn�n� t�m��
k~ni�emu, proto�e horn�m m�stem te�e vzduch rychle do chladn�ho prostoru
a~spodn�m zase zp�t. U~klasick�ch oken se to pozn� v~zim� dob�e podle
toho, jak jsem si v�era v�iml na Lipce, �e vn�j�� okno se zaros�.
St�kaj�c� voda jej pak samoz�ejm� rychle ni��.} To se od��zne i~v~m�stech,
kde trubi�ka obch�z� kolem roh�. Z�stane tak jedin� m�sto, kde profil nen�
pr�b�n�, nejl�pe na horn� hran� nebo jednom z~horn�ch roh�.}
 \old{Jsou-li �kv�ry �irok� a~z�rubn� a~r�my mas�vn�, hod� se vyfr�zovat
do r�m� (ev. z�rubn�) \emph{dr�ky} a~do nich zasunout pru�n� tenkost�nn�
\emph{profily ze silikonov� gumy}.}
 
\new{Trubi�ky ze silikonov� gumy lze u��t i~v~p��pad�, �e �kv�ry jsou
ten��, ne� je souhrnn� tlou��ka obou st�n profilu, ale pak je nutno v~r�mu
(�i z�rubni) vyfr�zovat m�lkou tlustou dr�ku i~pro trubi�ku samotnou. Je
to je�t� v�ce pr�ce, ale stoj� za to. Krom� neomezen� trvanlivosti t�sn�n�
je toti� jeho dal�� velkou v�hodou oproti p�nov� p�sce, �e okno se ji� od
prvn�ho okam�iku zav�r� �pln� lehce.  Nev�hodou je, �e k~instalaci
silikonov�ho t�sn�n� pot�ebujete speci�ln� n��ad� --- bu� si pozv�te
�emesln�ka, kter� je m�, nebo si je zkuste p�j�it.}

\mypar{Nouzov� t�sn�n� tmelem}

Rozhodn� ale ne�ekejte a� do jara, ne� se k~n��ad� dostanete. To rad�ji
s�hn�te po t�et�m mo�n�m t�snic�m prost�edku. T�m je op�t tmel, akryl�tov�
�i silikonov�. P�ipad� v�m divn�, jak by se dalo \emph{okno ut�snit
tmelem}, ani� by se t�m p�ilepilo? Nen� to v�bec t�k�. Tmel v~dostate�n�
vrstv� (podle toho, jak tlust� jsou t�sn�n� sp�ry) naneste na o�i�t�nou
z�rube� a~v�echny plochy r�mu, kter� s~n�m mohou p�ij�t do styku, nat�ete
pomoc� �t�tce jedl�m olejem. \old{M�sto oleje lze pro separaci pou��t
i~speci�ln� prost�edky, kter� na okn� po nanesen� zatuhnou a~pak se daj�
om�t, nebo prost� tenkou \uv{izolepu}.} Pak r�m s~d�v�rou p�itla�te. Dal��
den bude u� tmel dostate�n� ztuhl�, abyste mohli dve�e �i okno otev��t,
p�ete�en� okraje tmelu od��znout ostr�m no�em a~olej ot��t. Nev�hoda tmelu
je, �e pokud p�i tuhnut� zmen�� sv�j objem, net�sn� pak u� dokonale. Je to
ale po��d mnohem lep�� ne� nechat �kv�ry zcela otev�en�. 

Tmel m��e b�t rychlou alternativou i~u~oken ve v��ce, kter� se nikdy
neotv�raj�. Ty lze tenk�m prou�kem tmelu ut�snit v~zav�en�m stavu, a~kdy�
je n�kdo jednou za p�r let otev��t p�ece jen bude cht�t, snadno tmel
od��zne no�em. Tmel se hod� i~u~ventila�n�ch ok�nek, kter� se jen
pootev�raj� n�jakou soustavou p�k, pokud se na jejich r�my dostaneme
alespo� �t�te�kem, abychom je naolejovali a~zajistili tak, aby se ke tmelu
nep�ichytily. 

\mypar{Kovot�s na vn�j��ch r�mech?}

Klasick� okna, kter� maj� vnit�n� a~vn�j�� r�my, �asto t�sn�n�m opat�ena
jsou, obvykle ale jen na vn�j��ch r�mech --- jsou to ony tenk� plechy
zvan� t� kovot�s. T�sn�n� ale pat�� hlavn� na r�m vnit�n�
(\myref{kamtes}{viz v��e})  a~ono vnit�n� t�sn�n� mus� t�snit mnohem l�pe
ne� to na vn�j��ch r�mech.  Pro�? Proto, aby celou zimu neb�vala chladn�
skla vn�j��ch oken zarosen� od vlhkosti z~interi�ru. Nejen, �e pak p�es n�
nen� vid�t ven, ale nav�c se se jejich r�my st�kaj�c� vodou rychle ni��,
hlavn� jsou-li d�ev�n�. Pokud takov� zarosen� vn�j�� okna doma m�te,
za�n�te pr�v� s~t�sn�n�m jejich vnit�n�ch k��del, je�t� d��v ne� s~kom�ny
a~dve�mi. 

\mysect{Nen� ut�sn�n� p��li� dokonal�?}

Ur�it� nen�.  ��m dokonalej�� ut�sn�n�, t�m l�pe. Samoz�ejm�, v~ut�sn�n�
budov� je pot�eba pamatovat na v�tr�n� je�t� mnohem v�c ne� p�edt�m.
Dokonale to m��e za��dit jen automatick� v�trac� syst�m s~�idlem oxidu
uhli�it�ho a~za��zen�m, v~n�m� odch�zej�c� vzduch oh��v� ten, kter�
p�ich�z� zven��.  I~bez takov�ho syst�mu se lze ale ��dit dv�ma sign�ly. 

\mypar{�ichov� vjem}

kdy� p�ijdete zven��, je t�m nejjednodu���m ukazatelem: vzduch uvnit� nem�
m�t nep��jemn� z�pach. Pokud m�, je nutno \emph{pr�vanem kr�tce vyv�trat}. 
To m��e b�t i~p��pad t�sn� budovy, do kter� se vrac�me �ekn�me po v�kendu. 
Je-li tomu ale tak, je to sign�l, �e v~budov� jsou zdroje zap�chaj�c�ch
l�tek, kter� je nutn� \emph{odstranit}: nap�. �patn� n�bytek. 

P��zemn� budovy v~oblastech vyv�el�ch hornin m��e b�t po del��
nep��tomnosti vhodn� d�kladn� prov�trat tak� proto, abychom vypustili
nahromad�n� radon, podobn� je to i~u~budov betonov�ch. 

V~dob�, kdy jsme uvnit�, n�s dal�� p�im��en� v�tr�n� kupodivu nic nestoj�: 
v�kon, kter� je pot�eba na oh��t� venkovn�ho vzduchu, zhruba dodaj� na�e
vlastn� t�la. 

 \mypar{Vlhkom�r}

Jinou indikac�, zda ventilace budovy nen� nevhodn� mal�, je vlhkost
vzduchu. Do ut�sn�n� budovy je \oldnew{velmi vhodn�}{\emph{nezbytn�}}
um�stit vlhkom�r. Ten ostatn� m��eme zakoupit u� o~sez�nu d��ve, abychom
si v�imli, jak nevhodn� such� je v~zim� vzduch, dokud je budova net�sn�. 

Vlhkom�r m��e b�t vlasov� nebo elektronick�. V~obou p��padech jeho �daje
mus�me ob�as \emph{ov��it pomoc� teplom�ru} s~koncem voln� um�st�n�m ve
vzduchu. Zaznamen�me si jeho teplotu (sna��me se odhadnout i~desetiny
stupn�) a~pak konec se rtut� �i lihem (nebo �idlo elektronick�ho
teplom�ru) obal�me nap�. kouskem toaletn�ho pap�ru a~\emph{smo��me vodou}. 
Po deseti minut�ch zaznamen�me teplotu znovu. Bude asi o~n�kolik stup��
ni���. Relativn� vlhkost vzduchu pak ode�teme z~n�sleduj�c� tabulky. 
V~prvn�m jej�m sloupci je Celsiova teplota (such�ho teplom�ru),
v~posledn�m maxim�ln� absolutn� vlhkost p�i t�to teplot� (/ 1 g H$_2$O na
1 m$^3$ vzduchu). Sloupce se t�emi hodnotami ud�vaj� relativn� vlhkost pro
p��pad klidn�ho vzduchu, m�rn� proud�c�ho vzduchu a~ofukovan�ho vlhk�ho
teplom�ru (nap�. ventil�torem). 

%\end{multicols}

\renewcommand{\caption}{\relax}

\begin{table}[htbp] \caption{} %\onecolumn %\medskip
{\noindent\standardhyphens\setlength{\tabcolsep}{3pt}%
\begin{tabular}{|@{}r
 |rrr|rrr|rrr
 |rrr|rrr|rrr
 |r|} \multicolumn{20}{c}{\renewcommand{\bfdefault}{bx}
                    \bfseries Relativn� vlhkosti vzduchu / 1\,\%}\\[1mm]
 \hline
tepl.& \multicolumn{18}{c|}{rozd�l teplot such�ho a~vlhk�ho teplom�ru / 1\degC}
 &max.vl.\\\cline{2-19}
\small /\degC&\multicolumn{3}{c|}{        1}&\multicolumn{3}{c|}{        2}
 &\multicolumn{3}{c|}{        3}&\multicolumn{3}{c|}{        4}
 &\multicolumn{3}{c|}{        5}&\multicolumn{3}{c|}{        6}
 &\small /g$\cdot$m$^{-3}$
 \\\hline
  3& 78&83&85& 56&67&70& 35&51&56&   &  &  &   &  &  &   &  &  & 6.0\\
  4& 79&84&86& 58&68&72& 38&53&58& 18&38&44&   &  &  &   &  &  & 6.4\\
  5& 80&85&86& 61&70&73& 41&55&60& 22&41&47&  4&27&34&   &  &  & 6.8\\\hline
  6& 81&85&87& 62&71&74& 44&57&61& 26&43&49&  9&30&37&   &17&25& 7.3\\
  7& 82&86&87& 64&72&75& 47&59&63& 30&46&51& 13&33&39&   &20&28& 7.8\\
  8& 83&86&88& 66&73&76& 49&60&64& 33&48&53& 17&36&42&   &24&31& 8.3\\\hline
  9& 84&87&88& 67&74&77& 52&62&65& 36&50&54& 21&38&44&  6&27&34& 8.8\\
 10& 84&87&89& 69&75&77& 54&63&67& 39&52&56& 24&41&46& 10&29&36& 9.4\\
 11& 85&88&89& 70&76&78& 56&65&68& 41&54&58& 28&43&48& 14&32&38&10.0\\\hline
 12& 86&88&89& 71&77&79& 57&66&69& 44&55&59& 31&45&50& 18&35&40&10.7\\
 13& 86&89&90& 72&78&80& 59&67&70& 46&57&60& 33&47&51& 21&37&42&11.4\\
 14& 87&89&90& 74&79&80& 61&68&71& 48&58&62& 36&49&53& 24&39&44&12.1\\\hline
 15& 87&89&90& 75&79&81& 62&69&72& 50&60&63& 39&50&54& 27&41&46&12.8\\
 16& 88&90&91& 76&80&81& 64&70&73& 52&61&64& 41&52&56& 30&43&48&13.6\\
 17& 88&90&91& 76&81&82& 65&71&73& 54&62&65& 43&53&57& 33&45&49&14.5\\\hline
 18& 88&90&91& 77&81&82& 66&72&74& 56&63&66& 45&55&58& 35&47&50&15.4\\
 19& 89&91&91& 78&82&83& 67&73&75& 57&64&67& 47&56&59& 37&48&52&16.3\\
 20& 89&91&92& 79&82&83& 69&74&75& 59&65&68& 49&57&60& 39&50&53&17.3\\\hline
 21& 90&91&92& 79&83&84& 70&74&76& 60&66&69& 51&59&61& 42&51&54&18.3\\
 22& 90&91&92& 80&83&84& 71&75&77& 61&67&69& 52&60&62& 43&52&55&19.4\\
 23& 90&92&92& 81&84&85& 71&76&77& 62&68&70& 54&61&63& 45&54&57&20.6\\\hline
 24& 91&92&92& 81&84&85& 72&76&78& 64&69&71& 55&62&64& 47&55&58&21.8\\
 25& 91&92&92& 82&84&85& 73&77&78& 65&70&71& 56&63&65& 48&56&59&23.0\\
\hline
\end{tabular}

\noindent
\begin{tabular}{|@{}r
 |rrr|rrr|rrr|rrr
 |rrr|rrr|rr|rr|
 }
 \hline
tepl.&\multicolumn{22}{c|}{rozd�l teplot such�ho a~vlhk�ho teplom�ru / 1\degC}
 \\\cline{2-23}
\small/\degC&\multicolumn{3}{c|}{        7}&\multicolumn{3}{c|}{        8}
 &\multicolumn{3}{c|}{        9}&\multicolumn{3}{c|}{       10}
 &\multicolumn{3}{c|}{       11}&\multicolumn{3}{c|}{       12}
 &\multicolumn{2}{c|}{       13}&\multicolumn{2}{c|}{       14}\\
 \hline
 12&  5&25&31&   &15&23&   & 6&14&   &  & 6&   \multicolumn{10}{l|}{v klidn�m vzduchu}\\
 13&  9&27&34&   &18&25&   & 9&17&   &  & 9&   &\multicolumn{9}{l|}{v m�rn� se pohybuj�c�m vzduchu}\\
 14& 13&30&36&   &21&28&   &12&20&   & 4&12&   &  & \multicolumn{8}{l|}{ofukovan�}\\\hline
 15& 16&32&38&  5&24&30&   &15&22&   & 7&15&   &  & 8&   &  &  &     &  &    &  \\
 16& 19&35&40&  9&26&32&   &18&25&   &10&18&   &  &11&   &  & 4&     &  &    &  \\
 17& 22&37&41& 12&29&34&   &21&27&   &13&20&   & 6&13&   &  & 7&     &  &    &  \\\hline
 18& 25&39&43& 15&31&36&  6&23&29&   &16&22&   & 9&16&   &  & 9&     & 3&    &  \\
 19& 28&40&45& 18&33&38&  9&26&31&   &18&25&   &12&18&   & 5&12&     & 6&    &  \\
 20& 30&42&46& 21&35&39& 12&28&33&  4&21&27&   &14&20&   & 8&14&     & 9&    & 3\\\hline
 21& 33&44&48& 24&37&41& 15&30&35&  7&23&28&   &17&23&   &10&17&    4&11&    & 6\\
 22& 35&45&49& 26&38&42& 18&32&36& 10&25&30&   &19&25&   &13&19&    7&13&    & 8\\
 23& 37&47&50& 29&40&44& 21&34&38& 13&27&32&  6&21&26&   &15&21&    9&16&   4&10\\\hline
 24& 39&48&51& 31&42&45& 23&35&39& 16&29&34&  9&23&28&   &17&23&   12&18&   6&13\\
 25& 41&49&52& 33&43&46& 26&37&41& 18&31&35& 11&25&30&  5&20&25&   14&20&   9&15\\
 \hline
 \end{tabular}
}

%\noindent
%(posledn� t�i ��dky by se nem�ly t�kat jin� m�stnosti ne� koupelny.)
\end{table}

%\twocolumn
%\begin{multicols}{2}

\mypar{Vhodn� vlhkost vzduchu}

v~obdob�, kdy je venku mr�z, je v~interi�ru alespo� 45\,\% (pokud klesne
pod 40\,\%, p�esto�e budova nebyla t�den neob�van�, ut�sn�n� je velmi
nedostate�n� a~interi�r se st�v� nezdrav�), nejv��e ale 60\,\%. Pokud je
v�t��, je na�ase v�trat. V~obdob�, kdy� rann� teploty jsou kolem 5\degC,
plat� hodnoty asi o~deset procent vy���. 

\new{V obdob�, kdy jsou venku teploty podobn� jako uvnit�, jeden vlhkom�r
o~v�tr�n� tolik neprozrad�, to by musel b�t druh� venku. Tehdy ale m��eme
m�t okna d�le doko��n, hlavn� v~hodin�ch, kdy� m� venkovn� vzduch
nejvhodn�j�� teplotu, ani velmi vydatn� v�tr�n� kvalitu vzduchu
v~interi�ru neohroz�.}


\mypar{St�l� v�tr�n�}

Kr�tk� v�tr�n� pr�vanem doko��n otev�en�mi okny nen� jedinou mo�nost�, jak
v~budov� udr�ovat p��jemn� prost�ed�. V~chladn�m obdob� roku je tak� mo�n�
\emph{otev��t n�kterou z~\new{kom�nov�ch} klapek �i p�ep�ek}, nap�. tu
nad va�i�em v~kuchyni, a~k~tomu i~n�jak� \emph{p��vod vzduchu zven��}. T�m
m��e b�t pootev�en� ok�nko nebo zvl�tn� pr�duch na opa�n�m konci bytu,
kde n�s p��tok studen�ho vzduchu moc neru��. Pootev�en� sta�� velmi mal�,
je-li venku mr�z, ale je pot�eba mnohem v�t��, je-li tam nad 10\degC.
V~zim� je mo�n�, �e samotn� otev�en� n�jak�ho kom�na povede k~takov�mu
tahu (ten snadno ov���me n�jak�m pe���kem �i navlh�en�m prstem) vinou
zbyl�ch net�snost�, �e ��dn� p��vod vzduchu do budovy otev�rat nemus�me.
Teprve a� budeme pot�ebovat proud vzduchu je�t� v�t��, nap�. po zap�len�
kamen na d�evo, m��e b�t pot�eba otev��t p��vod vydatn�j��, pokud kamna
nebudou p�kn� \uv{t�hnout}. Otev��t n�jak� p��vod vzduchu b�v� tak�
pot�eba, kdy� zapneme ventil�tor nad va�i�em v~kuchyni (v~ka�d�m p��pad�
tehdy, kdy� je v~provozu plynov� trouba) --- \mylabel{odtokind}{hod� se
m�t u~jeho otvoru pov�en� n�jak� n�padn� prou�ek l�tky, kter� n�m uk�e,
zda odtah funguje jak m�}. 

\mypar{Kdy nev�trat}

St�l� zimn� v�tr�n� je pot�eba zastavit, kdy� budovu opou�t�me --- jinak
by v~zim� nep��jemn� vyschla a~bu� i~vystydla, nebo alespo� spot�ebovala
spoustu energie zbyte�n�. 

V�jimku tvo�� jen chaty a~jin� budovy ob�van� jen ob�as. Po odchodu je
nech�v�me vystydnout a~je vhodn� je nechat m�rn� v�trat, aby voda, kterou
jsme po sob� zanechali (ve vzduchu a~ve zdech) mohla odej�t pry�
a~relativn� vlhkost nestoupla nad 70\,\%. V�born� izolovanou mas�vn�
budovu ale takto v�trat nemus�me, pokud se vr�t�me u� za t�den --- teplota
v~n� klesne tak m�lo, �e voda ze vzduchu neza�ne kondenzovat. 

\mypar{Byt jako jeden vzduchov� prostor}

 Zat�mco navenek m� b�t budova co nejt�sn�j��, jednotliv� tepl� m�stnosti
jednoho bytu maj� b�t dob�e vzduchov� propojen�, a~to i~p�i zav�en�ch
dve��ch. Pokud dve�e t�sn�, m�ly by b�t m�stnosti spojeny otvory, p�es
kter� vzduch dob�e proud�. Vhodn� vl�knit� materi�l v~nich p�itom m��e
omezit prostup zvuku. Otvory by m�ly b�t u~spodn�ch i~horn�ch okraj�
m�stnost� (v~nouzi sta�� na horn�m okraji dve�� m�sto u~stropu). K~�emu
takov� opat�en�? K~tomu, abyste vyu��vali cel� objem bytu nap�. i~tehdy,
kdy� v~jedin� m�stnosti je v�ce lid� a~nevyhovuje jim pootev�en� okno. 
Vyv�trat cel� byt pr�vanem m��ete teprve, a� odejdou. Je-li v~t�sn�m byt�
nejprve zcela �erstv� vzduch a~byt m� objem osmdes�t metr� krychlov�ch,
za��n� b�t i~p�i p��tomnosti deseti lid� vyv�tr�n� opravdu nal�hav� a� po
dvou hodin�ch a~t�i lid� mohou sp�t bez v�tr�n� klidn� celou noc. 

\mypar{Sp�� apod.}

T�sn�n� pat�� naopak na dve�e do m�stnost�, kter� chceme nechat chladn�
--- tedy ur�it� na sp��. Pokud by se toti� do nich trvale dost�val vzduch
z~vyt�p�n�ch m�stnost�, kter� obsahuje dost vodn� p�ry, relativn� vlhkost
vzduchu v~chladn� m�stnosti by byla velmi vysok�, co� je obvykle opak
toho, co si p�ejeme. Ut�sn�n� takov� m�stnosti v��i ostatn�mu interi�ru by
proto m�lo b�t lep�� ne� jejich ut�sn�n� navenek --- u~sp��e je dokonce
vhodn�, kdy� je m�rn� prov�tr�v�na (tehdy ale mus� b�t v��i n� zbytek domu
izolov�n t�m�� stejn� d�kladn�, jako proti venkovn�mu prost�ed�). 

\mysect{Druh�, t�et�, �tvrt� \dots{} \old{pr�hledn�} vrstva v~oknech}

 Plochou b�n�ch oken unik� v~zim� velmi mnoho tepla ven z~budovy. Aby
takov� v�razn� tepeln� tok mohl prob�hat, mus� b�t u� prvn�, nejvnit�n�j��
plocha okna o~dost chladn�j�� ne� vnit�ek m�stnosti --- tok tepla ven je
p��mo �m�rn� rozd�lu teplot povrchu skla a~prot�j�� st�ny �i vzduchu
v~m�stnosti. 

 Chladn� sklo v~okn� se v~mraze projev� nep��jemn� u� v~nep��li� dob�e
ut�sn�n�m dom�, pokud zrovna va��me nebo se sprchujeme: sr�� se na n�m
vzdu�n� vlhkost. U~d�kladn� ut�sn�n�ho domu b�v� orosen� v~mraze trvale. 
Jestli�e tepelnou propustnost okna sn���me, zabr�n�me t�m i~jeho
orosov�n�. 

\mypar{Tok energie oknem ven}

 Energie te�e z~budovy oknem dv�ma zp�soby: jednak si povrchy p�ed�vaj�
energii z��en�m, p�i�em� teplej�� povrch vyza�uje v�ce ne� povrch
chladn�j��, a~jednak je teplo vedeno plynem (b�n� vzduchem). 

Vzduch vede teplo sice mnohem h��e ne� hust�� l�tky, ale p�i vrstv�
tlust�� ne� n�kolik milimetr� u� se za��n� uplat�ovat jeho proud�n� a~p�i
vrstv� nad p�t centimetr� u� se jeho izola�n� vlastnosti tak�ka nezlep�uj�
(pokud nejde o~chladnou plochu dole a~teplou naho�e). 

Sklo v~okn� m� tepelnou vodivost mnohon�sobn� v�t�� ne� vzduch, ale na tom
nez�le��. Podstatn� je, �e \emph{je \new{dokonale} neprostupn� pro
dlouhovlnn� infra�erven� z��en�} a~�e tedy br�n� tomu, aby rovnou na sebe
mohly z��it plochy velmi rozd�ln�ch teplot venku a~vevnit�. Stejn�
dokonale p�eru�uje proud�n� vzduchu mezi oblastmi r�zn�ch teplot. 

Okno tedy izoluje t�m l�pe, ��m v�ce vrstev skla v~n�m je ---
\new{zejm�na} pokud jsou od sebe v�echny dostate�n� vzd�leny, tj. alespo�
dva centimetry. 

Klasick� cesta zlep�en� okna spo��v� v~p�id�n� dal�� vrstvy skla, n�kdy
teprve druh�, jindy u� t�et�. \newold{Podobnou}{Stejnou} slu�bu jako
oby�ejn� sklo n�m ale poskytne \newold{t�icetkr�t}{stokr�t} levn�j��
pr�hledn� polyesterov� f�lie. Jen ji mus�me um�stit, stejn� jako bychom to
ud�lali v~p��pad� dal�� tabule skla, alespo� dva centimetry (l�pe a�
�ty�i, v~nouzi ale poslou�� i~jeden centimetr) od nejbli��� sklen�n�
plochy. 

\mypar{Pr�hledn� polyesterov� f�lie}

se nejsn�ze dopln� na takov� r�m, kter� m� sklo jen na jedn� stran� --- na
druhou p�ilep�me f�lii a~mezi n� a~sklem z�stane mezera na tlou��ku r�mu,
tedy alespo� t��centimetrov�. F�lie se snadno p�ichyt� n�kolika kousky
dvojstrann� lepic� p�sky a~pak se po cel�m obvodu hermeticky p�ilep�
pr�hlednou lepic� p�skou (izolepou). Ne� se ale do lepen� pust�me, mus�me
vykonat dv� nezbytn� operace. 

\mypar{Dv� d�rky ven}

\mylabel{vata}{Nejprve} do r�mu mus�me \emph{provrtat \newold{dv�
d�rky}{d�rku}}, kter� povedou z~budouc� dutiny do chladn�j��ho prostoru,
tedy sm�rem ven. \new{Jedna d�rka by m�la b�t dole, druh� naho�e.}
\newold{To}{Tato d�rka} zajist�, �e v~dutin� bude vzduch s~ni��� absolutn�
vlhkost�, ne� m� vzduch vnit�n�. Do d�rek se um�st� vl�knit� materi�l
(vata), kter� umo�n� \newold{velmi pomal� proud�n� vzduchu}{difuzi plynu}
a~vyrovn�v�n� tlaku, ale nepropust� dovnit� prach. Dutina pak m��e z�stat
trvale �ist�. 

K~tomu ale mus� b�t �ist� u� na za��tku --- a~to je tak� nejv�t�� kus
pr�ce, toti� \emph{dokonale um�t sklo}, kter� pak u� nebude p��stupn�. Je
to nutno d�lat �i alespo� dokon�it \emph{p�i dobr�m sv�tle}, tedy nejl�pe
na slunci, jinak ne�istoty na skle snadno p�ehl�dneme. Pochopiteln�,
d�kladn� o�ist�me i~samotn� r�m. 

\mypar{Lepen� f�lie}

Pak sta�� nalepit na horn� a~doln� rohy r�mu mal� kousky dvojstrann�
lepic� p�sky (u~v�t��ch oken p��padn� i~na jedno �i v�ce m�st mezi rohy),
vz�t roli s~nedot�enou a~nezapr�enou f�li�, p�ilo�it ji k~horn� ��sti
r�mu a~odrolovat dol�. Od role se f�lie od��zne velmi ostr�m no�em
\new{nebo �iletkou} a~pak se od��znou i~p��padn� p�e�n�vaj�c� okraje.
Je-li f�lie hrbat�, lze to napravit opatrn�m odlepen�m, napnut�m
a~op�tovn�m p�iti�t�n�m v~m�stech, kde je provizorn� p�ichycena. Pak se
oblep� d�kladn� oby�ejnou tenkou pr�hlednou lepic� p�skou, p�i�em� ji lze
je�t� d�le nap�nat. 

M�-li b�t f�lie dob�e vypnut�, je pot�eba ji instalovat bu� na slunci nebo
v~noci p�i siln�m osv�tlen� zevnit�. Jinak toti� ��dn� faldy na n�
nevid�me, tak tenk� a~pr�hledn� je (nebo m� b�t). Vypnut� f�lie je ale jen
z�le�itost estetick�, pokud na okno moc nevid�me (nap�. je beztak t�m��
st�le zakryto z�v�sem), mo�n� na jej�m vypnut� v�bec nez�le��. Pokud ale
n�hodou z�le��, m��eme je dodate�n� vylep�it zah��t�m f�lie. Jde to pomoc�
infraz��i�e (ale ne moc dob�e, proto�e kr�tkovlnn� infra�erven� z��en�
f�lie v�t�inou propou�t�) nebo pomoc� f�nu (proud vzduchu ale f�lii
proh�b�). 

U~klasick�ch oken se dv�ma r�my za sebou tak m��eme rychle a~levn� zv��it
po�et pr�hledn�ch vrstev ze dvou na �ty�i. T�m tepeln� propustnost okna
klesne skoro dvakr�t a~ka�d� takto upraven� metr �tvere�n� u�et�� za
topnou sez�nu v�ce ne� sto korun, p�i materi�lov�ch n�kladech i~pod deset
korun. A� se po zimn� sez�n� nebo n�kdy pozd�ji bude u� f�lie zd�t �pinav�
(je m�kk� a~nelze ji tedy �istit tak dob�e jako sklo), klidn� ji
odstran�me a~na podzim instalujeme novou. 

\old{\mypar{Alternativou lepen� f�lie} rovnou na r�m okna je zhotoven�
 p��davn�ho lehk�ho r�mu tlou��ky alespo� dvou centimetr�, kter� se obal�
 f�li� z~obou stran. Na r�m okna se pak p�ichyt� nejl�pe ��ste�n�m
 zasunut�m do m�rn� k�nick�ho r�mu okna (stejn� zkosen� m��e b�t i~r�m
 p��davn�). Ut�sn� se a~zajist� op�t jen izolepou nebo pomoc� pru�n�ho
 t�sn�n�. Tak p�id�me rovnou dv� dal�� vrstvy a~u~klasick�ch oken bychom
 pak m�sto dvou pr�hledn�ch vrstev m�li rovnou vrstev �est. Takov� okno
 propust� ven m�n� tepla ne� \uv{�edes�tka} ze� z~pln�ch cihel a~jeho
zimn�
 zisky p�ev��� ztr�ty. R�my s~f�liemi je vhodn� na teplou ��st roku
sejmout
 a~ulo�it, aby se d�le ne�pinily. -- 0011 nev�m jak takov� lehk� r�my
d�lat}

\mypar{F�lie do �roubovan�ho r�mu se dv�ma skly}

Tlust� dvojit� r�my, kter� maj� sklo z~obou stran, d�vaj� mo�nost um�stit
f�lii dovnit�, tak�e se nem��e zapr�it �i po�kr�bat.  \old{Dutinu lze
podle jej� tlou��ky rozd�lit bu� jen jednou f�li� nebo dvojic� napnutou na
pomocn�m r�mu.} P�ed instalov�n�m f�lie mus�me samoz�ejm� ob� budouc�
dutiny opat�it otvory, kter� zajist�, �e uvnit� bude tent�� vzduch jako
venku, a~do otvor� vedouc�ch ven d�t vatu, \myref{vata}{viz v��e}. Po
op�tovn�m smontov�n� r�mu sp�ru d�kladn� zatmel�me, tak�e dutina se u�
nikdy uvnit� neza�pin�. Vatu v~otv�rc�ch m��eme jednou za p�t let vym�nit,
bude-li jej� vn�j�� ��st u� moc �pinav�.  \new{(Slo�it�j�� alternativou
pr�hledn� f�lie je pokoven� roleta, viz \myref{sroubok}{odst. 4.3}.)}

\mypar{F�lie budoucnosti}

�asem se jist� do�k�me i~f�li� speci�ln�ch, kter� jsou sice zcela
pr�hledn� pro sv�tlo, ale pro dlouhovlnn� infra�erven� z��en� se chovaj�
podobn� jako alobal: t�m�� v�echno odr�ej�. Vzhledem k~tomu, �e z��en�
mezi jednotliv�mi vrstvami okna odn�� v�ce ne� polovinu energie (veden�
tepla vzduchem je a� na druh�m m�st�), nahrad� jedna takov� vrstva, kter�
z��en� nepohlcuje, ale odr�� zp�t, v�ce ne� dv� vrstvy oby�ejn�. U�me se
ale zach�zet u� s~dne�n�mi, \uv{oby�ejn�mi} f�liemi. 

\mypar{Nen� sklo lep��?}

Oproti \old{b�n�} polyesterov� f�lii je lep�� \newold{jist�}{jen jen}
v~tom smyslu, �e jeho plochu vystavenou okol� lze dokonale �istit. 
Polyesterov� f�lie schovan� v~dutin� \newold{se ale ne�pin�}{nem� nev�hody
��dn�,} a~f�lii p��stupnou m��eme m�sto �i�t�n� vym�nit. Sklo m� naopak
nev�hodu, �e je n�kdy p��li� t�k�. 

\new{�ist� b�n� plastov� f�lie, nejsou-li velmi tlust�, maj� ale oproti
sklu i~jednu neviditelnou nev�hodu. Z��sti propou�t�j� dlouhovlnn�
infra�erven� z��en� a~umo��uj� tak do jist� m�ry proud z��en� mezi r�zn�
tepl�mi oblastmi na obou stran�ch od sebe.} Oxidovan� uhlovod�ky, jako
polyester, propou�t�j� dlouhovlnn� z��en� m�lo a~od skla se tedy moc
neli��. Neoxidovan� polymery, jako polyetyl�n nebo polypropyl�n, pohlt� ve
vrstv� o~tlou��ce setiny milimetru jen deset procent dlouhovlnn�ho z��en�
a~t�m�� v�echno propust�. Dokonale p�eru�uj� jen proud�n� vzduchu. Jejich
��inek je tak oproti \old{polyesterov� f�lii nebo} sklu ani ne polovi�n�. 
P�esto dv� f�lie, jedna na vn�j��m a~druh� na vnit�n�m okn�, i~kdy� jsou
z~m�lo vhodn�ho polypropyl�nu, poskytnou \old{stejnou nebo} lep�� slu�bu
ne� jedna p�idan� vrstva skla, a~to za zlomek ceny. 

\mypar{Skla odr�ej�c� dlouhovlnn� z��en�}

 \newold{Mnohem lep�� ne� nep��li� tenk�}{Skute�n� lep�� ne� oby�ejn�
pr�hledn�} polyesterov� f�lie je jen speci�ln� sklo, jeho� jedna strana je
opat�ena neviditelnou vrstvou, zabra�uj�c� z��iv�mu p�enosu energie. Na
rozd�l od on� speci�ln� ,,f�lie budoucnosti`` \old{, kter� bude na trhu a�
n�kdy v~budoucnu,} takov� sklo u� k~dost�n� je. Mluv� se o~skle s~tvrdou
(odolnou) \emph{vrstvou n�zk� emisivity}.\footnote
 {Emisivita aneb schopnost vyza�ov�n� \eps{} je ��slo od nuly do jedn�. 
Stejnou hodnotu m� ��slo zvan� absorptivita aneb pohltivost \alp, tedy
pod�l z��en�, kter� se p�i dopadu na danou plochu pohlt�, $\eps \equiv \alp$.
Toto�nost obou ��sel plyne z~,,druh� v�ty termodynamiky``. Jin�m ��slem od
nuly do jedn� je reflektivita, aneb odrazivost \rho.  Pro t�leso, kter� je
pro dan� z��en� neprostupn�, je sou�et obou ��sel jedni�ka, tj. vysoce
odrazn� neprostupn� plochy (s~reflektivitou nap�.  0,9) maj� n�zkou
emisivitu (0,1). To je p��pad kovov�ch vrstev. Jde-li ale o~vrstvu, nap�.
plastovou f�lii, pro dan� z��en� z��sti prostupnou, je zde je je�t� dal��
��slo, propustnost aneb transmisivita \taum. Pak plat�, �e sou�et v�ech t��
��sel je jedni�ka, $\eps + \rho + \taum = 1$. N�zkou emisivitu maj� tedy
i~tenk� polypropyl�nov� f�lie.  Speci�ln� vrstvi�ku, kter� m� zabr�nit
dlouhovlnn�mu infra�erven�mu vyza�ov�n� ze skla, bychom proto p�esn�ji
m�li naz�vat ,,povlak vysok� dlouhovlnn� odrazivosti``.}
 \old{podobnou, jakou maj� v��e zm�n�n� speci�ln� f�lie.} Pokud chceme
p�idat skute�n� dal�� sklo, pak by m�lo b�t v�hradn� takov�. Podobn� stoj�
za to pou��t sklo s~n�zkou schopnost� vyza�ov�n� m�sto oby�ejn�ho, kdy�
vym��ujeme rozbitou tabuli. 

F�lie, kter� \newold{tak�ka nepohlcuj�}{v�born� propou�t�j�} dlouhovlnn�
infra�erven� z��en� (tj. co nejten�� polypropyl�nov�) se ide�ln� uplatn�
pr�v� spolu s~takov�m sklem.  Potla�en� z��iv�ho p�enosu energie na
�tvrtinu, kter� vrstva n�zk� emisivity na skle zajist�, dopln� potla�en�m
proud�n� vzduchu, ani� v~dal�� vytvo�en� dutin� z��iv� p�enos op�t zv���. 


\mypar{Superokna}

V�m�na tabule skla ale d�v� je�t� lep�� mo�nost: nahradit ji
\newold{speci�ln�m dvojsklem se zanedbateln�m z��iv�m p�enosem
v~dutin�}{dvojic� speci�ln�ch skel,} nebo je�t� l�pe souvrstv�m trojit�m,
kde prost�edn� vrstvu tvo�� f�lie \uv{Heat Mirror}, \newold{oboustrann�
v�born� odr�ej�c� dlouhovlnn� infra�erven� z��en�}{s~oboustrann� n�zkou
emisivitou}.\footnote
 {Tedy s~velmi malou pohltivost� (na rozd�l od oby�ejn�ho skla) 
a~sou�asn� s~nulovou propustnost� (stejn� jako sklo). Zat�mco dlouhovlnn�
z��en� f�lie odr�� z~87\,\%, sv�tlo jen ze dvou procent. Viditeln� odraz
na
f�lii je p�i kolm�m dopadu �ty�ikr�t slab�� ne� na skle, prozrad� se t�
purpurov�m zbarven�m. Zat�m nejlep�� je f�lie s~ozna�en�m hmtc88, okna
s~n� nab�z� \http{www.rivallglass.cz}.}
 To je jist� v�c ��dov� dra���, ale nen� to nesmysl.  \old{Zejm�na pokud
takov� trojit� souvrstv� bude st�t m�n� ne� dva tis�ce korun za metr
�tvere�n�.} Trojit� souvrstv� tohoto typu (mohou b�t i~ze t�� vrstev skla,
jsou pak ale zbyte�n� t쾹� a~tlust��) pln�n� argonem nebo (maj�-li b�t
\old{velmi} tenk�) \emph{kryptonem}\footnote
 {Hermeticky slepen� souvrstv�, ve kter�m by byl vzduch, je anachronick�
nesmysl. Takov� mizern� okna jsou t� l�iv� ozna�ovan� jako
,,vakuovan�``.}
 se ozna�uj� jako \emph{superokna}. Izoluj� l�pe ne� metrov� cihlov� ze�.
Pr�v� jim pat�� budoucnost. Okna jimi opat�en� u� nejen �e nebudou slab��m
m�stem izolace budovy, ale naopak spolehliv�mi ,,kamny``. Dob�e top� sice
i~oby�ejn� star� okna, ale jen kdy� jimi sv�t� slunce (tehdy dokonce top�
l�p, proto�e propou�t�j� v�ce slune�n�ho z��en�). Za zimn�ch noc� unikne
oby�ejn�mi okny ven v�ce tepla, ne� ve dne poskytnou. U~superoken,
nejsou-li orientov�na rovnou na sever, je tomu v�dy naopak. 

\mysect{Nepr�hledn� vrstvy}

 v~oknech, to zn� jako nesmysl. Takov� okno je p�ece k~ni�emu. 

 Ne tak docela. Za dlouh�ch zimn�ch noc� mnoh�mi okny nepot�ebujeme vid�t
ven a~nepr�hledn�, dokonce nepr�svitn� vrstva nijak nevad�. Zato m��e
velmi sn��it �nik tepla oknem ven. 

\mypar{Okenice}

 jsou t�m nej��inn�j��m dopl�kem, pokud dob�e t�sn� a~jejich hlavn� ��st�
je vrstva izola�n� hmoty tlust� alespo� p�t centimetr�. V~okenici m��e b�t
ok�nko n�kolikan�sobn� zasklen�, kter� poskytuje omezen� v�hled ven a~ve
dne pou�t� do m�stnosti trochu sv�tla. Je-li vnit�n� plocha okenice
sv�tl�, u~velk�ch oken v�znamn� p�isp�v� k~osv�tlen� m�stnosti (jinak je
okno vlastn� velmi �ern� plocha). Lep�� ne� b�l� je plocha kovov� leskl�,
\emph{hlin�kov�} -- ta m� toti� i~dal�� v�hodu, �e zamez� z��iv�mu p�enosu
mezi vn�j�� plochou skla a~okenic�. 

\mypar{�aluzie s~hlin�kov�m povrchem}

 Jinou mo�nost� jsou �aluzie, nejl�pe op�t s~�ist� aluminiov�m povrchem.
Sta��, kdy� je hlin�k na �aluzii aplikov�n jen jako tenk� vrstva,
nap��klad nalepen na d�ev�n�ch lamel�ch. \new{Bohu�el, v�robci �aluzi�
o~odrazivosti hlin�ku pro dlouhovlnn� infra�erven� z��en� obvykle nemaj�
ani tu�en� a~b�n� hlin�k znehodnocuj� n�t�ry, kter� tak�ka v�echno takov�
z��en� pohlcuj�. M�sto �aluzi� s~vynikaj�c�mi izola�n�mi vlastnostmi se
tak prod�vaj� ve valn� v�t�in� p��pad� produkty zmrza�en�. P�itom lze
hlin�k pohledov� upravit i~tak, �e dlouhovlnn� odrazivost neklesne (tedy
emisivita z�stane na �rovni deseti procent).}

\mypar{Pokoven� rolety}

Mo�nost� m�n� zn�mou jsou rolety z~tenk� pokoven� f�lie. Ty nevydr��
venku, lze je um�sti na vnit�n� stranu okna, nejl�pe ale, podobn� jako
�aluzie, mezi skla. Sta�en� roleta, je-li dost t�sn�, samoz�ejm� odd�luje
vzduch v~obou polovin�ch dutiny a~p�eru�uje z��iv� p�enos energie; to by
ov�em um�la i~vlo�en� sklen�n� vrstva. Kovov� vrstvi�ka na rolet� ale
z��iv� p�enos t�m�� vylou�� a~izola�n� schopnost dutiny mezi skly se tak
stane t�m�� �ty�ikr�t lep�� (u~polypropyl�nov� rolety odr�� aluminiov�
vrstva dlouhovlnn� z��en� i~skrze f�lii).

Hotov� pokoven� rolety lze i~zakoupit, ale jejich cena b�v� mnoho set
korun za metr �tvere�n�. Pou��v� se p�itom f�li� tlust�ch a~hrbat�ch.
Alternativou jsou levn� tenk� f�lie. \old{a~rolety bez p�rov�ch
mechanism�. Jde jen o~nav�jec� trubku s~�epy, osazen� men��ho pr�m�ru pro
zvedac� ���rku, a~o~lehounkou li�tu coby z�va�� na doln�m konci rolety.}
V�hodou dostate�n� tence pokoven� rolety je, �e je p�es ni m�rn� vid�t ven
a~r�no nen� uvnit� tma. Podobn� jako pokoven� �aluzie je roleta sou�asn�
v�bornou ochranou proti slunci za letn�ch veder.


\new{Je-li mezi skly dost m�sta, je v�hodn� rozd�lit takovou dutinu na
t�etiny dv�ma roletami. Jedna m��e b�t pro sv�tlo dost propustn� (�ekn�me
z~deseti procent, pro dlouhovlnn� z��en� z�st�v� i~tak dokonale odraziv�),
druh� m��e propou�t�t m�n� ne� jedno procento sv�tla. Dohromady zajist�
mo�nost d�kladn�ho zatemn�n� m�stnosti i~velmi dokonal� tepeln� izolace za
no�n�ch mraz�. M�sto jedn� rolety lze ov�em pou��t �aluzii s~nezka�en�m
hlin�kov�m povrchem, ta je ve dne v�hodn� pro p��padn� odklon�n�
slune�n�ho sv�tla do stropu.}

\mylabel{sroubok}{Plastov� pokoven� rolety i~�aluzie je vhodn� umis�ovat
do ut�sn�n�ch dutin mezi skly, kde z�stanou trvale �ist�} \newold{a jejich
odrazivost pro dlouhovlnn� infra�erven� z��en� se b�hem let nebude
zmen�ovat.  Pro se�roubovan� okna se �irokou dutinou je to je�t� lep��
alternativa ne� rozd�lit jejich dutinu pr�hlednou f�li�.

Se dv�ma dostate�n� t�sn�mi aluminiov�mi roletami za�ne okno v~noci
izolovat skoro �ty�ikr�t l�pe ne� p�edt�m, a~za�ne b�t zbyte�n� m�t pod
n�m radi�tor. 

Probl�m je jen s~ovl�d�n�m rolet �i �aluzi� v~nep��stupn� dutin� -- kolem
jejich ���rek by m�lo proniknout tak m�lo vzduchu z~interi�ru, �e jej
v~dutin� bude nejv��e jedna desetina (zbytek by m�l b�t vzduch venkovn�,
prot�kaj�c� v~zim� pomalu dutinou d�ky dvojici prachot�sn�ch otv�rk�, viz
\myref{vata}{odst. 3.3 ,,Dv� d�rky ven``} Samoz�ejm�, probl�m by
nenastal, kdyby ovl�d�n� bylo elektrick�.} {Je sice pak obt��n�j��
zajistit jejich snadn� zved�n�, ale nen� to nemo�n�.}

\mypar{Kvalitn� st�e�n� okna}

Ve st�e�n�ch oknech by takov� rolety m�ly b�t instalov�ny v~ka�d�m
p��pad�. Nejen proti letn�mu slunci, ale i~proti zimn�m ztr�t�m --- ty
jsou u~oken nam��en�ch do mraziv�ho vzduchu vysoko nad zem� z�eteln� v�t��
ne� u~oken svisl�ch. Pom��e jen v�ce dutin (minim�ln� 2) s~potla�en�m
z��iv�m p�enosem uvnit� okenn�ho souvrstv�.

U~�ikm�ch oken je snadn� doc�lit v�born� t�snosti rolet, proto�e se jejich
spodn� li�ta a~okraje mus� op�rat o~vodic� bo�n� li�ty uvnit� r�mu. 

St�e�n� okno vhodn� skladby tak obsahuje odshora postupn�: oby�ejn� sklo,
vzduchovou dutinu rozd�litelnou na t�etiny dv�ma roletami a~dole pak
,,superokno`` s~f�li� Heat Mirror uvnit� (v~nouzi lze pou��t �pi�kov�
izoluj�c� dvojsklo). Takov� okna asi zat�m nikdo nevyr�b�, ale po�adovat
byste je m�li, nemus� b�t o~mnoho dra��� ne� ta b�n�. P�i zata�en�ch
rolet�ch je i~v~tuh�ch mrazech teplota jejich vnit�n�ho skla jen o~dva
stupn� ni���, ne� m� vzduch v~m�stnosti.


\new{ \mysect{Jak zlep�it r�my}

Kdy� se souvrstv� v~okn� stane dob�e �i v�born� izoluj�c�, je �koda to
kazit �patn�m r�mem. U~klasick�ch dvojit�ch (kastlov�ch) oken, kter� maj�
hloubku v�t�� ne� jeden decimetr, to nen� tak velk� probl�m. Nejsou-li ale
dv� okna za sebou, je jedin� r�m obvykle velk�m tepeln�m mostem a~je�t�
v�ce tepla m��e z~domu unikat tenk�m �sekem zdi kolem pevn� ��sti r�mu. 

Spr�vn� �e�en� je u~izolovan�ho domu jen takov�, �e r�m navazuje na
izola�n� vrstvu, tedy nap�. polystyren a~ne na cihlovou ze�. T�m odpad�
tepeln� most kolem r�mu. Dal�� krok je zlep�en� r�mu samotn�ho. To je
mo�n� u~ka�d�ho r�mu vlastn� snadno -- zven�� je pot�eba r�m p�ekr�t
p�novou izola�n� vrstvou o~tlou��ce alespo� p�ti centimetr�. Minim�ln�
jeho pevnou ��st, l�pe ale i~��st pohyblivou a~dokonce i~prou�ek
sklen�n�ho souvrstv�, aby se potla�il tepeln� most sklo--distan�n�
r�me�ek--sklo. 

U~izolovan�ho domu je nejsnaz�� �e�en� takov�, �e vn�j�� izolace pokra�uje
i~p�es r�m, kter� tak p�est�v� b�t zven�� vid�t -- ide�ln� by m�la b�t
patrn� jen st�na, sklo a~zase vn�j�� st�na (r�m lze na ze� kolem skla
namalovat...). Zevnit� by p�i zav�en�m okn� bylo vid�t silikonov� t�sn�n�
dosedaj�c� zven�� na sklo, p�i otev�en�m i~pruh vnit�n�ho oblo�en�
izola�n� vrstvy, nap�. d�ev�n�ho, s~t�sn�n�m proti v�tru a~de�ti na
okraji. U~neizolovan�ho domu je �e�en� pracn�j��, vy�aduje um�stit kolem
r�mu p�nov� hranoly zakryt� zevnit� nap�. p�ekli�kou a~zven�� tenk�m
plechem.

Detaily takov�ho vn�j��ho izola�n�ho oblo�en� okna, hlavn� jeho doln�
��sti, nejsou jednoduch� a~je t�k� se odn�kud pou�it. Je to zat�m probl�m
i~pro stavitele nejdokonalej��ch dom�, kter� nepot�ebuj� otopnou soustavu,
tzv. pas�vn�ch dom�, viz \http{www.passiv.de} nebo \http{www.cepheus.de}
-- a� doned�vna se pou��vala �patn� zasklen� a~�patn� r�my m�lokoho
tr�pily. Jedno mo�n� �e�en� bude brzo k~vid�n� na okn� na m� pracovn� na
hv�zd�rn�.

U~st�e�n�ch oken je dokonal� izolov�n� r�mu mo�n� jen v~p��pad�, �e panty
okna jsou jenom naho�e. B�n� skl�p�n� okna kolem prost�edku je ve
skute�nosti zbyte�n�. Proto�e jsou ale takov� skoro v�echna, je pot�eba
naj�t uspokojiv� zp�soby izolov�n� i~pro n�.

Dodate�n� vn�j�� tepeln� izolace okraj� oken m��e m�t i~dal�� p��zniv�
d�sledek: zv��en� �ivotnosti r�mu okna a� nav�ky.  }

\vfill



%\thispagestyle{empty} 
%\enlargethispage{10mm}

%begin{latexonly}
\vspace{4.5mm}

\ifx\pdfoutput\undefined

\vbox %to 44mm 
{
 %\renewcommand{\rmdefault}{ptm}
 \fontfamily{ptm}\selectfont
 %\rmfamily
% \footnotesize

\psfrag {Thermal conductivity of different glazings / 1 W.m-2.K} [bc][Bc]
 {Tepeln� propustnost r�zn�ch svisl�ch zasklen� / (1
W$\cdot$m$^{-2}\cdot$K)}

\psfrag {hard films} {tvrd� vrstvy} \psfrag {soft films}
{\hspace*{-2mm}m�kk� vrstvy} \psfrag {Ar filled} [Bc] [Bl]
              {%\scriptsize
               (uvnit� argon)\rule{3mm}{0mm}} \psfrag {Kr filled}
              {%\scriptsize
               \hspace*{-3mm}(krypton)} \psfrag {ordinary glass, air
filled} {\parbox{2cm}{oby�ejn� skla, \\
                                                    v~dutin�ch \\ vzduch}}
\psfrag {glasses with thin films}
          {\parbox{3cm}{skla s~�ir�mi \\
           tenk�mi vrstvami}}

% je to nejak blbe, v te non-pdf verzi:
%\noindent \fboxsep=2pt 
\centerline{
\fbox{ \includegraphics[%draft,
 width=0.9\textwidth %62mm%
 ]
 {oknaw.ps} } }
 }

\bigskip
 
\else
 \centerline{\includegraphics[width=\textwidth]{oknawc.pdf}} \fi
%end{latexonly}

\begin{htmlonly}
  \begin{rawhtml} 
  <center> 
  <img src=oknawc.png alt="schemata zasklen�"> 
  </center> 
 \end{rawhtml} 
\end{htmlonly}

\noindent
Zasklen� s r�zn�m po�tem pr�hledn�ch vrstev, oby�ejn�ch a se speci�ln�mi
povrchov�mi vrstvami. �daje plat� pro okna svisl�, okna st�e�n�
propou�t�j� tepla pon�kud v�ce vinou siln�j�� konvekce hlavn� nad nimi
a pod nimi (v�ce jsou ovlivn�na okna bez speci�ln�ch vrstev a jen s jednou 
dutinou). T�m dokonalej�� zasklen� si st�e�n� okna zaslou��. 

Stejn� dob�e jako 
trojit� zasklen� se dv�ma povrstven�mi skly izoluje trojice, kde je mezi dv�ma
oby�ejn�mi skly f�lie ,,hmtc88``(a v dutin�ch samoz�ejm� krypton). 

�ty�n�sobn� zasklen� je pou�iteln� jen u star�ch byteln�ch oken, kde se na
ka�d� k��dlo p�id� sklo s okolnou odraznou vrstvou (v dutin�ch je ov�em vzduch,
��m� jsou izola�n� schopnosti omezen�).   


%\end{multicols} \input jh_sih.lt


\vspace{\fill}

\noindent Ekologick� institut Veronica, \hfill \wwwm{veronica@ecn.cz} \\
Pansk� 9, 601 91 Brno \hfill tel. (5) 42 21 83 51 \\
\centerline{\http{www.veronica.cz}} \\ \ifx\pdfoutput\undefined
 \centerline{\includegraphics[width=34.8mm, keepaspectratio]{veronica}}
\else
 \centerline{\includegraphics[width=34.8mm,
keepaspectratio]{veronica.png}} \fi

\thispagestyle{empty}
  
 %\begin{htmlonly} 
 % \begin{rawhtml} 
 % <center> 
 % <img src=veronica.gif height=60 alt=Veronica> 
 % </center> 
 %\end{rawhtml} 
 %\end{htmlonly}
  


\end{document}

