\input a4_cz.ltx

\input myhtml.lt
\usepackage%[draft]
 {graphicx}
%\usepackage[latin2]{inputenc}

\html
{%\newcommand{\mysection}[1]{\section*{#1}}
 \newcommand{\mysubsection}[1]{\subsection{#1}}
 \newcommand{\mygraphics}[3]
  {\begin{rawhtml}<img src="\end{rawhtml}#3\begin{rawhtml}.gif"
   height=200>\end{rawhtml}
  }
}

\html{\begin{latexonly}}

 \ifx\pdfoutput\undefined
  \newcommand{\mygraphics}[3]
  {\vbox to #2{\centerline{\parbox{#1}{~\special{em:graph #3.pcx}~}}}}
 \else
  \newcommand{\mygraphics}[3]
  {\centerline{\pdfimage width #1 height #2 {#3.png}}}
 \fi

\usepackage{multicol}

\addtolength{\oddsidemargin}{-14mm}
\addtolength{\topmargin}{-14 mm}
\addtolength{\textwidth}{28 mm}
\addtolength{\columnsep}{1 mm}
\addtolength{\textheight}{28 mm}
\newlength{\onecolumnwidth}
\setlength{\onecolumnwidth}{0.5 \textwidth}
\addtolength{\onecolumnwidth}{-0.5 \columnsep}


%\usepackage{csed}

%\usepackage{times}
\renewcommand{\encodingdefault}{IL2} %% To use CS fonts
%\renewcommand{\encodingdefault}{T1}  %% To use EC (DC) fonts

\ifx\pdfoutput\undefined
 %\newcommand{\mysection}[1]{\section*{#1}}
 \newcommand{\mysubsection}[1]{\subsection*{#1}}
\else
 %\usepackage[latin2]{inputenc}        %% default on Aisa, not for pdftex
% \usepackage{times}   %% to get smaller {but ugly} pdf
 \usepackage
  [pdftex,bookmarks,bookmarksopen,backref,pdfview=fitb,
   pdfauthor = {Jan\ Hollan},
   pdftitle  = {Slunce\ pro\ Bile\ Karpaty\ -\ technicke\ informace},
   pdfsubject= {Solar\ collectors\ self\ made},
   pdfkeywords={solarni kolektory, zasobnik, stavebnice}
   ]
  {hyperref}
 \pdfpagewidth=210mm \pdfpageheight=297mm  % a4paper
 %\renewcommand{\thesection}{}
 %\newcommand{\mysection}[1]{\section{#1}}
 \renewcommand{\thesubsection}{\arabic{subsection}.}
 \newcommand{\mysubsection}[1]{\subsection{#1}}
\fi
\html{\end{latexonly}}


\begin{document}
% \pdfpagewidth=210mm \pdfpageheight=297mm  % a4paper
\splithyphens

% Handling Czech quotes:
\catcode`\^^22=13
\def^^22{\begingroup \bgroup\clqq \catcode`\^^22=13 \def^^22{\crqq\egroup\endgroup}}

\title{%
 Program  podpory instalac� sol�rn�ch syst�m� pro oh�ev u�itkov� vody \\
 SLUNCE PRO B�L� KARPATY}

\begin{center}
%\section*{%
% Program  podpory instalac� sol�rn�ch syst�m� pro oh�ev u�itkov� vody %\\
% SLUNCE PRO B�L� KARPATY
% }

\includegraphics[width=36mm, keepaspectratio]{slupbik2}

\subsection*{%
        Program  podporuj�c� instalace
         sv�pomocn�ch sol�rn�ch syst�m� \\
           pro oh�ev u�itkov� vody \\[2mm]
%        \emph{mont�� a~�dr�ba}
           Technick� informace
          }
%\medskip
% {\Large\bfseries\emph{Technick� informace}}
\end{center}


\latex{\begin{multicols}{2} %\small
       }
\html{\tableofcontents}


\mysubsection{�vod}
%\noindent
 Jen velmi mal� ��st tepl� vody se u~n�s oh��v� pomoc� sol�rn�ch kolektor�,
 i~kdy� se kolektory pou��vaj� ji� des�tky let. P�itom by to mohla b�t
 valn� v�t�ina spot�eby v~tepl� polovin� roku. �e tomu tak dosud nen�, za
 to m��e nezvyk a~vysok� cena sol�rn�ch syst�m�.


Oh��v�n� vody jin�mi zp�soby je ale na pov��enou. Nejhor�� je oh�ev
elektrick�: p�i n�m se vyu�ije necel� t�etina energie, kter� se p�i
spalov�n� uvoln� z~uhl�. ��inn�j�� je oh��v�n� rovnou uhl�m nebo zemn�m
plynem. I~p�i n�m se ale do atmosf�ry p�id�v� oxid uhli�it� jako produkt
spalov�n� uhl�ku p�edt�m spo��vaj�c�ho hluboko v~zemi. V�me ale, �e
jeho emise mus�me b�hem n�kolika desetilet� sn��it na desetinu dne�n�ch,
jinak se podneb� a~po�as� na Zemi zm�n� k~nepozn�n�.

 Nejp�ijateln�j�� alternativou sol�rn�ho oh�evu je pou�it� rostlinn�ho
 paliva, nejsp��e d�eva. T�m toti� ke sklen�kov�mu jevu nep�isp�v�me --
 odpadn� d�evo, kter� nesp�l�me, se stejn� v~lese rozlo�� a~uhl�k v~n�m
 obsa�en� se uvoln� zp�t do ovzdu��. V~l�t� je ale ne�ikovn�
 kv�li oh�evu vody zvl��� zat�p�t, i~kdyby to bylo jen jednou za t�i dny.

 Soustava, kterou pou��v�me v~programu "Slunce pro B�l� Karpaty", se sna��
 o~cenovou dostupnost. Jako takovou ji vyvinul fyzik RNDr. Ji�� Svoboda,
 CSc. Syst�m se vyzna�uje dobrou �ivotnost� (odhadujeme ji na dvacet let,
 ale v�t�ina sou��stek m� �ivotnost del��), dostate�n�m v�konem
 (pokr�vaj�c�m alespo� polovinu celoro�n� pot�eby oh�evu vody),
 jednoduchost� a~spolehlivost�.


 Inovativn� je absorber, kter� se rychle utk�
 z~hlin�kov�ch trubek a~plech�. Ne�et�� se na plo�e kolektoru (standardn�
 6~m$^2$), soustavu lze osadit i~dvojic� kolektor�.
 Velkorys� je tepeln� z�sobn�k o~objemu sedm set litr�. Ten zvy�uje
 vyu�it� kolektoru, proto�e dok��e p�eklenout dny, kdy je
 zata�eno. P�itom je dosti levn�. L�ce je d�na i~t�m, �e tlak p�es
 0,1~MPa je omezen na okruh u�itkov� vody. Teplota v~sol�rn�m okruhu tak
 nem��e p�es�hnout bod varu vody. Ani teplota such�ho kolektoru
 nep�esahuje p��li� 100\degC. Sol�rn� okruh lze pak
 sestavit z~levn�ch materi�l� m�sto z~m�d�n�ch trubek. P�i b��n�ch
 teplot�ch v~letn�m obdob� dosahuje soustava p�esto dobr� ��innosti,
 uspokojiv� je i~m��en� ro�n� v�t��ek, dosahuj�c� dvou tis�c
 kilowatthodin.

\medskip
 \noindent  %\scalebox {1}[1.1]{
 \includegraphics[width=\onecolumnwidth, clip,
                    keepaspectratio]{grafr}
 %                              }

\smallskip
 Soustava se p�ipravuje jako stavebnice. Jej� sestaven� z�jemce
 zlev�uje t�m, �e se na n�m pod�l� -- k~mont��i p�izve jen jednoho
 odborn�ka a~pozve si je�t� n�kolik p��tel. Nebo se m��e nejprve
 pod�let na mont��i jin�ch syst�m�, a~sv�j si pak sestavit s�m.

\mysubsection{Popis syst�mu}

%\vspace{-1.92 mm}
 Syst�m se skl�d� ze t�� z�kladn�ch ��st�: slune�n�ho kolektoru, tepeln�ho
 z�sobn�ku a~�erpadla s~elektronikou.

\smallskip
%\begin{figure} \caption{�ez kolektorem}
%\mygraphics{2.89in}{1.86in}
\centerline{  \includegraphics[width=0.85\onecolumnwidth, clip,
                    keepaspectratio]
{kol_rez} }

\vspace{-4mm}
\paragraph{Slune�n� kolektor}
 vych�z� z~p�edpokladu, �e m�sto, kde je instalov�n, je
 dostate�n� tuh�. Tuhost kolektoru je pak zaru�ena propojen�m
 kolektoru s~t�mto m�stem. Kolektor m� tlou��ku 8~cm, vysok� je 108~cm
a~jeho maxim�ln� vodorovn� rozm�r je 630~cm (v~p��pad� nutnosti jej lze
 zkr�tit). �ez kolektorem, zp�sob uchycen� na sedlovou st�echu
a~popis pou�it�ch materi�l� je na obr�zku naho�e, n�rys je dole.

%\smallskip
%\mygraphics{3.33in}{2.33in}
\centerline{  \includegraphics[width=0.85\onecolumnwidth, clip,
                    keepaspectratio]
 {kol_nar}   }
%\begin{figure} \caption{N�rys kolektoru}
%\end{figure}

P�i mont��i postupujeme n�sleduj�c�m zp�sobem. Na rovn�m m�st�
sn�tujeme obvodov� r�m kolektoru (Al plech 2~mm). Protk�n�m Al trubek
"12/1" prou�ky Al plechu (0,63~mm) z�sk�me absorb�r, kter� nat�eme na
�erno. P�es st�e�n� ta�ky vyvrt�me do krokv� d�ry a~do nich zatlu�eme
pozinkovan� kulatiny, kter� ut�sn�me silikonov�m tmelem. Na kulatiny
uchyt�me nosn�ky kolektoru z~pozinkovan�ho U-profilu. Uprost�ed ka�d�ho
nosn�ku je kolmo p�iva�en L-profil, jen� br�n� pr�hybu zadn� st�ny
kolektoru. Na nosn�ky p�i�roubujeme obvodov� r�m kolektoru. Pod�l cel�
spodn� hrany r�mu vyvrt�me d�ry na odtok vody. Do spodn� ��sti r�mu vlo��me
distan�n� polypropyl�nov� hranolky tak, aby se ka�d� tabule kryc�ho skla
mohla op�rat o~dva. Cel� kolektor vylo��me izola�n� vrstvou,
tvo�enou polystyr�nem a~tuhou �edi�ovou vlnou, po okraj�ch polystyr�nem
s~heraklitem (na vnit�n� stran� je miner�ln� �i heraklitov� vrstva
odol�vaj�c� vy���m teplot�m). Vlo��me absorb�r a~zasuneme sb�rn� potrub�.
Nasuneme propojovac� gumov� hadice a~zast�n�me
 je nepr�svitnou vrstvou. Na horn� v�vod sb�rn�ho potrub� p�ipevn�me
odvzdu��ovac� ventil. Nakonec kolektor zaskl�me. P�itom v�dy na jednu bo�n�
hranu skla nalep�me gumov� samolepic� t�snic� profil, sklo
zasuneme do r�mu jako do knihovni�ky a~p�iraz�me jej k~vedlej��mu sklu.

Pozn�mky:

\noindent
\emph{P�estup tepla z~plechu absorb�ru do trubky} -- p�i pln�m slunci byly
 nam��eny rozd�ly teplot pod 10~K.

\noindent
\emph{Zp�sob zasklen�} -- p�i de�ti voda zat�k� do spodn� ��sti r�mu a~vyt�k�
otvory v~jeho spodn� hran�, ani� by smo�ila izolaci.

\noindent
 \emph{Gumov� propojen�} -- pou�it� hadice je z~chemicky odoln�
 UV-stabilizovan� gumy trvale sn��ej�c� teploty 120\degC.


 \vspace{-3mm}
 \paragraph{Tepeln� z�sobn�k} je hranat� n�dr� o~z�kladn� 60~cm $\times$
 120~cm a~v��ce 120~cm napln�n� vodou. V~n� stoj� pozinkovan� tlakov�
 n�doba o~objemu 150~l, do n�� se zespodu p�iv�d� studen� voda a~svrchu
 odeb�r� voda oh��t�. Kolem tlakov� n�doby u~dna n�dr�e jsou z�vity
 polyetyl�nov�ch hadic "14/1", kter�mi proud� kapalina oh��van�
 v~kolektoru. N�dr� je sva�ena z~polypropyl�nov�ch desek tlou��ky 8~mm a~po
 obvodu je vyztu�ena �ty�mi ocelov�mi r�my. Odpa�ov�n� vody z~otev�en�
 horn� strany n�dr�e t�m�� �pln� br�n� polyetyl�nov� f�lie, p�ilepen� na
 boky n�dr�e a~co nejt�sn�ji obep�naj�c� prostupuj�c� hadice sol�rn�ho
i~tlakov�ho okruhu. Zven�� je n�dr� izolov�na d�kladn� p�itla�en�m
 polystyr�nem tlou��ky 10~cm.

%\vspace{-3mm}
 %\mygraphics{3.41in}{2.39in}
\centerline{  \includegraphics[bb= 0 0 1024 660, width=0.80\onecolumnwidth,
                     clip,
                     keepaspectratio]
 {system} }

\noindent
Celou soustavu zn�zor�uje toto sch�ma. K~propojen� tlakov� n�doby
k~dosavadn�mu za��zen� na oh�ev vody se u��vaj� polyetyl�nov� tlakov�
hadice. Je-li ventil 1 otev�en a~ventil 2 zav�en, voda z~tlakov� n�doby jde
p��mo do rozvodu. Nen�-li voda v~z�sobn�ku dosti tepl�, prvn� ventil
zav�eme a~druh� otev�eme a~p�edeh��t� voda bude doh��v�na
v~bojleru.

Pozn�mky:

\noindent
 \emph{Tlakov� n�doba} poskytuje dostate�nou z�sobu na n�razovou spot�ebu,
 nap�. napu�t�n� pln� vany. B�hem p�l a� jedn� hodiny se voda v~n�dob� op�t
 proh�eje od t�m�� �ty�n�sobku vody v~n�dr�i.

\noindent
 \emph{Oh��va� n�dr�e} -- tenkost�nn� polyetyl�nov� hadice maj� dostate�n�
 povrch zaru�uj�c� mal� tepeln� sp�d. Stejn� jako
 trubky v~kolektoru jsou �azeny paraleln� a~cel� kolektorov� okruh m�
 mal� hydrodynamick� odpor. K~cirkulaci kapaliny
 sta�� �erpadlo s~velmi n�zk�m v�konem.


 \paragraph{�erpadlo} se zp�tnou klapkou a~ventilem je p�ipevn�no na desce,
 kterou je vhodn� upevnit do polystyr�nov� krabice na ze� �i na krokev. Na
 vhodn� m�sto se upevn� krabi�ka ��dic� elektroniky, aby byla vid�t LEDka
 indikuj�c� chod �erpadla. Vodi�e s~teplotn�mi �idly se od n� nat�hnou do
 kolektoru a~ke spodku~z�sobn�ku (mezi izolaci a~vlastn� n�dr�). Oh��va�
 n�dr�e, �erpadlo a~kolektor se propoj� plastovou hadic� (3/4$\,''$),
 izolovanou p�nov�m polyetyl�nem. Ten�� plastov� hadice se p�ipoj�
 k~odbo�ce sm��uj�c� vzh�ru, a~nad �rove� odvzdu��ovac�ho ventilu kolektoru
 se na jej� horn� konec p�ipevn� expanzn� n�dr�ka (pov�s� se na krokve �i
 na ze�). Tou je PET l�hev hrdlem dol� a~s~otvorem ve dn�, slou��c� i~jako
 trycht�� a~dal�� odvzdu��ovac� prvek. Do n�dr�ky se nalije nemrznouc�
 kapalina (sm�s vody a~lihu), a~zapln� se tak postupn� cel� sol�rn� okruh.
 Pak se vlo�� indik�tor hustoty a~n�dr�ka se uzav�e
 s��kem, kter� zabr�n� odpa�ov�n�.

 Funkce soustavy se sleduje (krom� kontrolky chodu �erpadla) pomoc�
 elektronick�ho teplom�ru, jeho� �idlo je u~vrchu tepeln�ho z�sobn�ku.
V~letn�m obdob� se za slune�n�ho po�as� pohybuj� teploty oh��t� vody mezi 50
 a~80\degC{} (podle odb�ru).



\mysubsection{Mont��}

K~mont��i syst�mu je pot�eba n�kolika jednoduch�ch p��pravk�, kter� si lze
 zap�j�it nebo koupit. Mont�� zabere asi pades�t pracovn�ch hodin (�ty�i
 lid� ji zvl�dnou za dva dny) a~nevy�aduje ��dn�ch zvl��tn�ch dovednost�,
 jen zku�enost.

 Pro rok 2000 p�edpokl�d�me cenu sou��stek syst�mu s~jedn�m kolektorem,
 dopravy a~odborn�ho dohledu jedn� osoby p�i sv�pomocn� mont��i
 36~tis�c~K� (v�etn� DPH).

 Syst�m doporu�ujeme pro alespo� �ty��lennou rodinu. Paraleln�m �i
 serioparaleln�m �azen�m kolektor� a~z�sobn�k� lze vytv��et v�t��
 syst�my. Ka�d� dal�� kolektor o~plo�e 6~m$^2$ stoj� asi osm tis�c K�.


\mysubsection{�dr�ba}

 V~letn�m obdob� je t�eba kontrolovat kapalinu v~kolektorov�m okruhu; po
 v�padku elekt�iny b�v� nutn� dol�t vodu. Koncem�srpna je nutno do
 kolektorov�ho okruhu doplnit l�h, koncentraci lihu pak ov��it a~doplnit na
 20~\% nejpozd�ji koncem ��jna. Asi jednou ro�n� je vhodn� doplnit vodu do
 tepeln�ho z�sobn�ku. Je-li syst�m ponech�n v~l�t� dlouhodob� bez odb�ru,
 je vhodn� kolektor zakr�t nebo z~n�j odpustit kapalinu a~odpojit p��vod
 elekt�iny do �erpadla.

\mysubsection{Jin� verze syst�mu}

M�sto mont��e nad krytinu se m��e kolektor st�t jej� sou��st�. Zasklen�
nen� dra��� ne� jin� krytina, a~cena kolektoru pak m��e b�t dan� cenou
pouh�ho absorb�ru s~rozvody (hlin�kov� r�m odpad�).

 M�sto velk� n�dr�e lze u��t men��ho tlakov�ho z�sobn�ku, pokud umo��uje
 p�ipojen� sol�rn�ho okruhu. Nejmen�� mo�n� objem z�sobn�ku je t�i sta
 litr�.

Kolektor lze um�stit i~na vodorovnou st�echu nebo na zem, p��padn�
na ze� -- tehdy je ale pot�eba k~n�mu zhotovit podp�rn� tuh� r�m; ten m��e
b�t i~levn�j�� ne� standardn� hlin�kov�.


\end{multicols}

\latex{\enlargethispage{16mm}}
\normalsize

%\vfill
\begin{center}
\vspace{-2mm}
 Ve�ker� informace o~programu Slunce pro B�l� Karpaty,
 kter� v~roce 1999 podporuje britsk� Know How Fund \\
 poskytne Ekologick� institut

\begin{latexonly}
\ifx\pdfoutput\undefined
 \parbox[8mm]{35mm}{\rule[-4mm]{0mm}{8mm}\raisebox{4mm}{%
  \special{em:graph veronica.pcx}}}
\else
 \raisebox{4mm}{ \pdfimage height 8mm width 35mm {veronica.png}}
\fi
\end{latexonly}
\html
{\begin{rawhtml}
 <img src="veronica.gif" height=60 alt="Veronica">
 \end{rawhtml}
}

%\bigskip

 Pansk� 9, p.p.91, 601 91 Brno,
 tel. 05 42 21 83 51, fax: 05 4221 0561,
 \www{e-mail: veronica@ecn.cz}{mailto:veronica.ecn.cz}
   \www{http://\bfseries www.veronica.cz}{http://www.veronica.cz}


\end{center}
\vfill

\end{document}
